Borítószöveg

Miért kommunikálnak jobban és többet a nők, mint a férfiak? Miért emlékeznek sokkal tisztábban egy veszekedés részleteire? És vajon miért kötődnek jóval mélyebben a barátnőikhez, mint a férfiak a saját barátaikhoz?

Ezekre, és még sok hasonló kérdésre kaphat választ Louann Brizendine forradalmian új szemléletű könyvéből. A szerző saját klinikai gyakorlata során megismert valódi élettörténetek (a Kaliforniai Egyetemen nők és tinilányok hormonális- és kedélybetegségeire koncentráló szakrendelést indított 1994-ben) és a legújabb tudományos kutatások eredményei alapján mutatja be, hogyan is működik a női agy. Könnyed, olvasmányos stílusa és forradalmi eredményei a kritikusokat sem hagyták hidegen: máig élénk vita folyik méltatói és a kétkedők között. Egy dologban azonban mindannyian egyetértenek: a szerző szakértelme a témában kétségbevonhatatlan. Rengeteg hasznos információval és jó pár meglepő meglátással szolgál a női agy elemi, sejtszintű működéséről az élet különböző periódusaiban, és azokról az idegrendszeri folyamatokról, amelyek a nőt nővé teszik.

Ez a könyv hasznos lehet mindenkinek, aki valaha is elgondolkodott azon, hogy miért különböznek annyira egymástól a nők és a férfiak, és szinte kihagyhatatlan olvasmány a nők, valamint a lányos szülők számára.

Louann Brizendine

A női agy

– részlet –

A fordítás az alábbi kiadás alapján készült
The female brain
© Louann Brizendine, 2006

The translation published by arrangement
Broadway Books, an imprint of the
Crown Publishing Group,
a division of Random House LLC.

Fordította
Tesfay Sába

Szakmai lektor
Dr. Márkus Attila PhD

A fordítást az eredetivel egybevetette
Kepes János

Negyedik kiadás

ISBN 978 963 433 036 3

Felelős kiadó a Libri Kiadó ügyvezető igazgatója
Olvasószerkesztő Halmos Mária
Borítóterv Gyimesi Judit
Elektronikus könyv Bíró Botond – Nagy Lajos

Férjemnek
Samuel Barondes-nek,
fiamnak
John Whitney Brizendine-nek és
Louise Ann Brizendine
emlékének.

A NŐI AGY

1. Elülső cinguláris kéreg (Anterior Cingulate Cortex, ACC): Felméri a lehetőségeket, és döntéseket hoz. Az idegeskedés központja. A nők agyában nagyobb, mint a férfiakéban.

2. Prefrontális agykéreg (PFC): A királynő, aki uralkodik az érzéseken, és féken tartja őket. Kordában tartja az amigdalát. Nagyobb a nőkben, mint a férfiakban, és a tizenéves lányokban egy-két évvel hamarabb fejlődik ki, mint a fiúkban.

3. Inzula: A zsigeri érzések feldolgozó központja. Nagyobb és aktívabb a női agyban.

4. Hipotalamusz: A karmester a hormonműködés szimfóniájában, ez indítja be az ivarmirigyek működését. Pubertáskorban hamarabb kezdi kifejteni tevékenységét a lányoknál.

5. Amigdala: A bennünk lakozó vad ösztönlény, csak a PFC képes megszelídíteni. A férfiakban terjedelmesebb.

6. Agyalapi mirigy: A termékenység, tejtermelés és szoptatás hormonjait állítja elő. Segít az anyai agyműködés beindításában.

7. Hippokampusz: Az elefánt, aki örökre megőrzi a csaták, a romantikus találkozások és gyöngéd pillanatok emlékét – hogy mi se felejthessük el. Nagyobb és aktívabb a nők agyában.

A NEUROHORMONÁLIS SZEREPOSZTÁS
(avagy hogyan hatnak a hormonok a nők agyára)

Amelyekről a háziorvosa is tudhat:

Ösztrogén: A királynő, aki erőteljesen, szenvedélyesen uralkodik, egyszer fontoskodik, máskor gátlástalan csábítóként viselkedik. A dopamin, szerotonin, oxitocin, acetilkolin és norepinefrin (az örömérzetért felelős kémiai agyi vegyületek) társa.

Progeszteron: Az ösztrogén határozott, bár visszahúzódó nővére. Időről időre felbukkan, és előfordul, hogy viharosan megfordítja, máskor viszont csak tompítja az ösztrogén hatását. Az ő gyermeke az allopregnenolon (az agy Seduxenje, vagyis nyugtatója).

Tesztoszteron: A gyors, magabiztos, koncentrált, szenvedélyes, férfias, a lehengerlő csábító, aki erőszakos és érzéketlen, nincs ideje finomkodni.

Amelyekről nem minden orvos tudja mindig, hogy hatással vannak a női agyra:

Oxitocin: A kedves, doromboló kiscica és a szeretetre méltó, gondoskodó földanya. Ő Glinda, a jó boszorka az Óz, a nagy varázslóból, aki szolgálatkészen segít. Az ösztrogén és a vazopresszin, vagyis a férfias társas kapcsolódás hormonjának nővére, valamint a dopamin (egy másik örömérzetért felelős agyi vegyület) barátja.

Kortizol: Egy kifacsart, kimerült, és agyonhajszolt hormon, termelődése rendkívül érzékeny a fizikai és érzelmi behatásokra.

Vazopresszin: A zárkózott, háttérbe húzódó, enyhén agresszív férfienergia, a tesztoszteron és az oxitocin bátyja (az oxitocinhoz hasonlóan férfias, aktív társas kapcsolódásra ösztönöz).

DHEA (DeHydroEpiAndrosteron): Az összes hormon forrása, amely mindenütt jelen van, ő az élet mindent átható lehelete, stimulál, a tesztoszteron és az ösztrogén atyja és anyja, másképpen „anyahormon”, a hormonok Zeusza és Hérája. Erőteljesen jelen van a fiatalságban, öregségünkre mindenestül elenyészik.

Androsztenedion: A tesztoszteron anyja a petefészekben, a szemtelenség forrása, fiatalkorban van elemében, a klimax idejére azonban ellankad, majd a petefészekkel együtt elhal.

Allopregnenolon: A progeszteron elegáns, higgadt, és jóindulatú lánya. Hiányában mogorvák leszünk, ő megnyugtat, lecsendesít és lecsillapít, bármilyen stresszt semlegesít, de amint eltűnik, ingerlékenység veszi át a helyét, hirtelen csökkenése a menstruációt megelőző, három-négy napos premenstruációs szindróma (PMS) fő előidézője.

SZAKASZOK A NŐ ÉLETÉBEN

A hormonok döntik el, mi kelti fel agyunk érdeklődését. Részt vesznek a gyermeknevelés, társas, szexuális és harcias viselkedésünk irányításában. Befolyásolják viselkedésünket, valahányszor csevegünk, kacérkodunk, összejöveteleken veszünk részt, vagy szervezünk, köszönőleveleket írunk, gyermekeink játékidejét megtervezzük, másokat kényeztetünk, gondoskodunk róluk, tekintettel vagyunk az érzéseikre, vetélkedünk velük, önkielégítést végzünk, vagy szexuális kapcsolatot kezdeményezünk.

MAGZATI KOR

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK
Az agy növekedését és fejlődését nem befolyásolja a férfi agyat kialakító magas tesztoszteronszint (paradox módon a tesztoszteron gátolja a bal agyfélteke fejlődését, ugyanakkor a bal félteke előbb „érik”meg)

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Az agysejtek nemi kromoszómája is XX, tehát több gén vesz részt az agy gyorsabb fejlődésében, a csak nőkre jellemző agyi hálózatok felépítésében

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
A kommunikációért, zsigeri érzésekért, az érzelmi memóriáért és a düh elfojtásáért felelős ideghálózatok akadálytalanul növekednek – a férfiakra jellemző magas tesztoszteronszint híján, amely elpusztítaná őket

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
A kommunikációért, mások érzelmeinek felfogásáért, a társas érzékenységért és gondoskodó viselkedésért felelős agyi hálózatok nagyobb száma teszi lehetővé, hogy mindkét agyfélteke részt vegyen a pszichés funkciók teljesítésében

GYEREKKOR

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK
1 és 24 hónapos kor között nagy mennyiségű ösztrogén választódik ki, amíg a látencia időszakában a hormontermelés vissza nem esik

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Magas ösztrogénszint a születés pillanatától egészen 2 éves korig

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
Fejlettebb verbális és érzelmi hálózatok

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
Leginkább olyan játékokban és szórakozásokban leli kedvét, amelyekben más lányok is részt vesznek – fiúk viszont nem

PUBERTÁS

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK
Az ösztrogén, progeszteron és tesztoszteron szintje emelkedik és havi ciklikusságot kezd mutatni

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Több az ösztrogén és kevesebb a tesztoszteron, ennek következtében a lányok agyának fejlődése két évvel megelőzi a fiúkét

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
Fokozódik a stresszhelyzet kezelésére, érzelmi és szexuális életünk irányítására szolgáló idegrendszeri kapcsolatok érése és kifinomult működése

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
A fő hangsúly a vonzerőre, kétségbeesett szerelmi próbálkozásokra, a szülők kerülésére esik

IVARÉRETT, EGYEDÜLÁLLÓ NŐ

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK
A hónap minden napján eltérő ösztrogén- progeszteron- és tesztoszteronszint

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Nagyobb hangsúlyt kap a párkapcsolat, az életre szóló párválasztás, a gyerekneveléssel összeegyeztethető munka és karrier

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
A döntéseket és az érzelmeket irányító ideghálózatok korábban válnak éretté

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
Legfőbb célja, hogy társra, szerelemre találjon és megalapozza karrierjét

TERHESSÉG

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK
A progeszteron és az ösztrogén szintje jelentősen megemelkedik

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Fontosabb az otthonteremtés, a család ellátása, mint a karrier vagy a munkahelyi rivalizálás

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
A stresszben részt vevő idegrendszeri központok és az őket összekötő rosthálózatok aktivitása csökken, a progeszteron nyugtatólag hat az agyra, az agy volumene csökken, magzatból és méhlepényből származó hormonok veszik át az irányítást az agy és a test felett

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
Legfontosabb a testi jólét, folyamatos küzdelem a fáradtsággal, hányingerrel, éhségérzettel, a magzat védelme, munkahely megőrzése, szülési szabadság tervezése

SZOPTATÁS

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK:
Oxitocin, prolaktin

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Szinte kizárólag a csecsemőre irányul minden figyelem

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
A stresszhálózatok még mindig visszafogott állapotban, a nemi és érzelmi ideghálózatokat háttérbe szorítja a csecsemőgondozás

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
A legfontosabb a nap 24 órájában folyó küzdelem a fáradékonysággal, a fájdalmas mellbimbókkal, a tejtermelés fenntartásáért

GYERMEKNEVELÉS

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK:
Oxitocin, ciklikus ösztrogén, progeszteron és tesztoszteron

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
A szex veszít jelentőségéből, nagyobb figyelem jut a gyerekekre

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
Az anyai agresszió, stressz, aggodalom és érzelmi kötődés agyi hálózatainak fokozott működése

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
A legfontosabb a gyerekek jóléte, fejlődése, nevelése és biztonsága, megbirkózni a fokozott stresszel és a munkával

PERIMENOPAUZA

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK
Az ösztrogén, progeszteron és tesztoszteron rendszertelen ciklusai

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Változó érdeklődés a szex iránt, rendszertelen alvás, fáradékonyság, aggodalom, változékony hangulat, hőhullámok, ingerlékenység

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
Bizonyos agyi hálózatok ösztrogénérzékenysége csökken

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
A legfontosabb túlélni a mindennapokat, megbirkózni a fizikai, illetve érzelmi hullámokkal

MENOPAUZA

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK
Alacsony ösztrogénszint, a progeszteron eltűnik a szervezetből, magas FSH/LH szint

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Az utolsó hormonoknak tulajdonítható váratlan változás az agyban

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
A agyterületeket összekapcsoló hálózatok működését megváltoztatja az ösztrogén, oxitocin és progeszteron szintjének csökkenése

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
A legfontosabb az egészség megőrzése, a jólét fokozása és új feladatok vállalása

POSZTMENOPAUZA

FŐBB HORMONÁLIS VÁLTOZÁSOK
Alacsony de állandó ösztrogén- és tesztoszteronszint, csökkent oxitocinszint

AMI A NŐKNÉL MEGVAN, A FÉRFIAKNÁL VISZONT HIÁNYZIK
Nagyobb nyugalom

A NŐI AGYRA JELLEMZŐ VÁLTOZÁSOK
Az ideghálózatok kevésbé reagálnak a stresszre és az érzelmekre

A VALÓSÁGRA KIHATÓ VÁLTOZÁSOK
A legfontosabb, hogy azt tehessen, amit akar, kevésbé fontos a másokról való gondoskodás

Bevezetés

A nő titka

A férfiak és nők genetikai kódja több mint 99 százalékban megegyezik. Az emberi gének harmincezres állományához viszonyítva az egy százaléknál is kisebb eltérés rendkívül csekély. Ez az egyszázalékos különbség azonban testünk minden egyes sejtjére hatással van – az élvezetet és fájdalmat közvetítő idegektől az érzékelés, gondolatok, az érzések és az érzelmek átviteléért felelős neuronokig.

A figyelmes szemlélő számára feltűnik a férfi és a női agy eltérése. A férfiak agya még a testmérethez viszonyítva is körülbelül 9 százalékkal nagyobb. A XIX. századi tudósok ebből a nők szerényebb szellemi adottságaira következtettek. A nők és férfiak ugyanakkor azonos számú agysejttel rendelkeznek. A különbség csupán annyi, hogy a női agyban a sejtek sűrűbben helyezkednek el, mintha fűzővel lennének összepréselve, hogy elférjenek a kisebb koponyában.

A nőket a legtöbb tudós a XX. század jó részében is a reproduktív funkcióktól eltekintve neurológiai és minden más szempontból a férfiak kicsinyített másának tekintette. Ez a feltételezés rejlik a női pszichológiát és fiziológiát körüllengő tartós félreértések hátterében. Ha kicsit közelebbről megvizsgáljuk az agyi különbségeket, láthatóvá válik, hogy mi teszi a nőt nővé és a férfit férfivá.

Az 1990-es évekig a kutatók vajmi kevés figyelmet szenteltek a férfiakétól eltérő női fiziológiának, neuroanatómiának és pszichológiának. Ebből fakadó pontatlanságokat személyesen is megfigyelhettem, amikor a Berkeley Egyetemen az 1970-es években neurobiológiai tanulmányokat folytattam, a yale-i orvosképzésem alatt és pszichiátriai gyakorlatom során a Harvard Orvosi Fakultásának Massachusetts-i Mentális Egészségügyi Központjában. Ezen intézményekben a terhességtől eltekintve szinte semmit nem tanultam a nőkre jellemző biológiai vagy idegrendszeri sajátosságokról. Amikor egy alkalommal a Yale egyik oktatója ismertetett egy állati viselkedéssel foglalkozó tanulmányt, felemeltem a kezem, és megkérdeztem, hogy milyen eredményeket talált a kutatás a nőstények viselkedésére vonatkozóan. A professzor úr azonban félreseperte a kérdésemet, mondván: „Soha nem alkalmazunk nőstényeket efféle kutatásokban – mert menstruációs ciklusuk csak összezavarná az eredményeket.”

Ugyan kevés kutatási eredmény volt elérhető számomra, ahhoz azonban mindenképpen elegendő, hogy meggyőzzön a nemek közti látszólag csekély agyi eltérések jelentőségéről. Pszichiátriai rezidensként megdöbbenéssel tapasztaltam, hogy a nők a férfiakhoz képest kétszeres eséllyel lesznek depressziósak. Senki nem tudott érthető magyarázattal szolgálni erre az eltérésre. Mivel tanulmányaimat épp a feminista mozgalom fénykorának idején folytattam, elsősorban politikai és pszichológiai magyarázatokat kerestem. Elfogadtam az 1970-es évek jellemző álláspontját, mely szerint bizonyára a nyugati kultúra patriarchális rendszere felelős a különbségekért. Elnyomja a nőket, és ezáltal rontja a teljesítményüket. Ez a magyarázat azonban önmagában nem volt kielégítő: a későbbi kutatások világszerte ugyanilyen depressziós arányszámot jeleztek. Kezdtem gyanakodni, hogy valahol másutt, talán a biológiai alapoknál kell keresnünk a választ.

Egyszer feltűnt nekem, hogy a depressziós férfiak és nők arányszáma mindaddig azonos, amíg el nem érik a tizenkét-tizenhároméves kort – amikor a lányok elkezdenek menstruálni. Úgy tűnik, a pubertáskori kémiai változások olyan agyi folyamatokat indítanak el, melyek a nőknél növelik a depresszió előfordulásának esélyét. Akkoriban nem sok kutatás folyt ebben a témakörben, és a pszichiáterek többsége hozzám hasonlóan hagyományos pszichoanalitikus képzésben részesült, amely foglalkozott ugyan a gyermekkori tapasztalatokkal, de soha nem vette tekintetbe a női agyra jellemző kémiai folyamatokat. Amikor a pszichiátriai vizsgálat során elkezdtem figyelembe venni a nők hormonális állapotát, felismertem, hogy a különböző életszakaszokban a hormonok milyen jelentős neurológiai hatást gyakorolnak a vágyakra, az értékekre és magának a valóságnak a felfogására.

Először akkor ébredtem rá a nemi hormonok valóságalakító szerepére, amikor női pácienseket az általam extrém premenstruációs (PMS) agyi szindrómának elnevezett tünetcsoporttal kezdtem kezelni. Minden menstruáló nő agya napról napra finom változásokon megy keresztül. Az agy bizonyos részei akár 25 százalékos változást is mutathatnak egy hónapon belül. Ez olykor szélsőséges formákat is ölthet, de a nők nagy többsége kezelni tudja a változásokat. Voltak azonban olyan pácienseim is, akik olyannyira a saját hormonjaik rabjai lettek, hogy egyes napokon se dolgozni, se beszélni nem tudtak senkivel, mert vagy könnyekben törtek ki, vagy legszívesebben leharapták volna a másik fejét. A hónap nagy részében kifogástalanul végezték munkájukat, értelmesek, produktívak és optimisták voltak, de bizonyos napokon elég volt egy kis változás az agyi erek hormonszintjében, hogy reménytelennek érezzék a jövőt, hevesen utálják önmagukat és egész életüket. Valóságos, megalapozott érzéseknek tűntek, és az illető hölgyek is megingathatatlan valóságként fogták fel őket, pedig csupán az agyban zajló hormonális változások következményei voltak. Amint a hormonszint megváltozott, a hölgyek újra magukra találtak. A PMS efféle extrém, egyébként csupán a nők néhány százalékánál előforduló megnyilvánulása világította meg számomra, hogy a női agy valóságérzékelése egyetlen pillanat alatt képes megváltozni.

Ha a nő valóságképe egyik hétről a másikra ilyen radikális változásokat képes mutatni, nyilván ugyanez érvényes a nő különböző életszakaszai közt lejátszódó nagyfokú hormonális változásokra is. Szerettem volna még jobban körbejárni ennek a lehetőségét, ezért 1994-ben, San Franciscóban, a Kalifornia Egyetem Pszichiátriai Tanszékén, megalapítottam a Női Kedély- és Hormonklinikát. Ez volt az ország egyik első klinikája, amely a női agy állapotait, valamint a neurokémiának és a hormonoknak a nők kedélyállapotára gyakorolt hatását kutatta.

Kiderült, hogy a hormonok egészen jelentős hatással vannak a női agyra, gyakorlatilag meghatározzák a nők valóságészlelését. A hormonok alakítják a nő értékrendjét, vágyait, és napról napra megmondják neki, mi fontos, és mi nem. Jelenlétük a születés pillanatától kezdve az élet minden szakaszában érezhető. Minden hormonális állapot – a gyerekkorban, a serdülőkorban, a párválasztás időszakában, az anyaság vagy a menopauza idején – az új gondolatokért, érzelmekért és érdeklődési körökért felelős különböző idegrendszeri kapcsolatok kifejlődésének alapja. A három hónapos kortól a menopauza utáni időszakig tartó ingadozásnak köszönhetően, a nők idegrendszeri állapota korántsem olyan állandó, mint a férfiaké. Az utóbbi inkább hegyre emlékeztet, amelyet évezredeken át koptat a gleccserek, az időjárás és a földmozgások észrevétlen hatása. A nőké viszont inkább olyan, mint maga az időjárás: örökösen változó és kiszámíthatatlan.

A legújabb agykutatások gyorsan átformálták a nemek közti alapvető neurológiai különbségekről alkotott elképzeléseinket. A kutatók korábban kizárólag halottak és agykárosultak vizsgálatának eredményeiből vonhatták le következtetéseiket. De a genetika és a vértelen agyi képalkotó eljárások fejlődésének köszönhetően az idegtudományi kutatások és elméletek forradalmi változáson mentek keresztül. Az új eszközök, például a pozitronemissziós tomográfia (positron-emission tomography, PET) és a funkcionális mágneses rezonancia-vizsgálatok (functional magnetic resonance imaging, fMRI) lehetővé teszik, hogy valós időben megfigyelhessük az emberi agy működését, amint éppen problémát old meg, szavakat formál, emlékeket idéz fel, mások arckifejezését elemzi, bizalomkeltően viselkedik, szerelmes, gyereksírásra figyel, depresszióba, szorongásba zuhan.

Ennek eredményeképpen számos meghökkentő strukturális, kémiai, genetikai, hormonális és funkcionális különbségre derült fény. Megtudhattuk, hogy a férfiak és nők agya másképp reagál a stresszre vagy a konfliktusokra. Más agyterületek és hálózatok aktiválódnak náluk a problémamegoldásban, a nyelvhasználat közben, ugyanazon mély érzelmek átélése és tárolása során. A nők a legapróbb részletekig képesek megőrizni az első randevú emlékét vagy a legsúlyosabb veszekedéseket, míg férjeik talán nem is nagyon emlékeznek, hogy azok egyáltalán megtörténtek. Minderre az agy struktúrája és kémiája szolgál magyarázattal.

A női és férfi agy eltérő módon hall, lát, „érez”, dolgozza fel az ingert, és méri fel mások érzéseit. E két, egymástól olyannyira eltérő agyi operációs rendszer nagyrészt kompatibilis egymással, azonos feladatok elvégzésére, illetve célok elérésére alkalmas, de ehhez különböző hálózatokat működtetnek. Német kutatók vizsgálták férfiak és nők agyát, mialatt fejben absztrakt, háromdimenziós alakzatokat forgattak el. A végeredményt tekintve mindkét nem azonos szinten teljesített, de jelentős különbségek mutatkoztak abban, hogy a feladat teljesítéséhez milyen agyi hálózatokat aktiváltak. A nők a vizuális felismeréssel összefüggő idegpályákat hozták működésbe, és lassabban képezték le agyukban a tárgyakat, mint a férfiak Ez csupán annyit jelent, hogy a nők hosszabb idő alatt jutnak el ugyanarra az eredményre. A vizsgálatok azt is jelezték, hogy a nők agya azonos kognitív funkciókat lát el, mint a férfiaké, csak éppen más hálózatokat használnak.

Mikroszkópos vagy fMRI vizsgálat során feltárul a nemi különbségek összetett és átfogó jellege. A női agy beszéd- és hallóközpontjaiban például az idegsejtek száma 11 százalékkal meghaladja a férfiakét. Az érzelmek és az emlékek keletkezésében központi jelentőségű hippokampusz szintén nagyobb a női agyban, akárcsak a nyelvért és a mások érzelmeinek megértéséért felelős agyi hálózatok. Ez azt jelenti, hogy a nők általában pontosabban ki tudják fejezni érzelmeiket, és jobban megőrzik emlékezetükben az érzelmi töltetű események részleteit. A férfiak agyában ezzel szemben két és félszer több hely jut a szexuális vágyaknak, és a cselekvés és agresszió központjai is nagyobbak. Se szeri, se száma a férfiak agyán egy nap alatt átsuhanó szexuális gondolatoknak, egy nőnek jó, ha egyszer eszébe jut ilyesmi. Vagy talán háromszor-négyszer, a legtúlfűtöttebb napjain.

Ezek az alapvető strukturális különbségek magyarázattal szolgálnak az észlelésbeli különbségekre is. Egy kísérlet során a két nem agyát vizsgálták, miközben egy közömbös jelenetet figyeltek, amelyben egy férfi és egy nő beszélgetett. A férfi agy szexuális területei rögtön szikrázni kezdtek, mert a látottakat lehetséges szerelmi előjátéknak fogták fel. A női agyban viszont nem is lépett működésbe a szexuális terület. Mindössze két ember beszélgetése folyt.

A férfiak az agy legősibb területének magjában, a mások félelmét érzékelő és agresszióra ösztökélő amigdalában is nagyobb feldolgozási kapacitással rendelkeznek. Ennek tulajdonítható, hogy egyes férfiak látszólag jelentéktelen okból másodpercek alatt képesek egymásnak esni, miközben a nők bármit megtesznek, hogy elhárítsák a konfliktust. Ugyanakkor a nézeteltérések pszichológiai feszültsége erősebben hat a női agyra. Hiába élünk ma már modern, urbanizált világban, még mindig a vadonban folytatott életre formálódott testben lakunk, ezért a női agy a legéletképesebb, genetikailag sikerre programozott, de az ősi vadonban megélt nehézségekhez alkalmazkodó, a mélyen beléjük ivódott ösztönöket jól megőrző ősanyák hálózatait hordozza magában. Stresszreakcióink eredetileg a fizikai veszély és az életveszélyes helyzetek elhárítására szolgáltak. Ha most összevetjük ugyanezeket a stresszreakciókat a modern életben jelentkező otthoni, gyereknevelési munkahelyi problémáikkal, amelyekkel a nőknek olykor minden támogatás nélkül kell megbirkózniuk, könnyen megérthetjük, hogy esetenként akár néhány befizetetlen számlát is életveszélyes fenyegetésként fognak fel. Ez a reakció működik, amikor a női agy az adott helyzetben a családra leselkedő katasztrófát lát. A férfi agya nem így érzékeli a dolgot, hacsak nem fenyegeti közvetlen fizikai veszély. Ezek az alapvető strukturális különbségek képezik az alapját számos mindennapos viselkedési és felfogásbeli eltérésnek a férfiak és nők között.

Biológiai ösztöneink elemzésével érthetjük meg, hogyan vagyunk kódolva, és ez segítheti a sikereink elérését is. Ha tudatosítottuk magunkban agyunk biológiailag determinált sugallatait, akár késztetéseink ellenében is tudunk cselekedni. Ehhez azonban fel kell ismernünk, milyen a női agy genetikusan meghatározott szerkezete, és hogyan hatott rá az evolúció, a biológia, a kultúra. Effajta tudás nélkül csak kiszolgáltatott elszenvedői vagyunk biológiailag determinált sorsunknak.

A biológia valóban meghatározza személyiségünk és viselkedésünk alapjait. Mikor a szabad akarat – és a politikai korrektség – jegyében megpróbáljuk tagadni agyunk biológiai meghatározottságát, saját természetünket tagadjuk meg. Ha viszont elfogadjuk, hogy biológiai működésünkre számos egyéb tényező, többek közt nemi hormonok is hatnak, elkerülhetjük, hogy ezek a hatások az életünket uraló megmásíthatatlan tényezőkké váljanak. Mit érne az agy, ha nem volna ilyen zseniális tanulógép? Semmi sem egészen megváltoztathatatlan. A biológia hatása erős, de nem zárja börtönbe életünket, változtathatunk rajta, értelmünk és akaraterőnk segítségével örömmel is fogadhatjuk, de szükség esetén át is fordíthatjuk a nemi hormonoknak agyi struktúráinkra, viselkedésünkre, valóságképünkre, kreativitásunkra – végeredményben tehát egész sorsunkra – gyakorolt hatását.

A férfiak és a nők átlagos intelligenciája azonos szintű, a női agy valóságfelfogását mégis gyakran félreértelmezik, kevésbé fogékonynak tartják bizonyos dolgokra – például a matematikára és a természettudományokra. 2005 januárjában Lawrence Summers, a Harvard Egyetem akkori elnöke mind kollégáit, mind a közönséget sokkolta és felbőszítette a Nemzeti Közgazdasági Kutatási Iroda előtt tartott beszédével: „Valóban úgy tűnik, a legkülönfélébb emberi tulajdonságok – például a matematikai és természettudományos készség – vonatkozásában viszonylag egyértelmű bizonyítékok állnak rendelkezésre, hogy függetlenül az átlagok eltérésétől – amin lehet vitatkozni –, a szórást és varianciát illetően különbség áll fenn a a férfiak és nők között. És ez egyaránt igaz a nyilvánvalóan kulturálisan, illetve nem kulturálisan meghatározott tulajdonságokra is.” A közönség úgy értelmezte szavait, hogy a nők születésüktől fogva kevésbé alkalmasak olyan magas szinten művelni a matematikát és a természettudományokat, mint férfi társaik.

A tudomány mai álláspontja szerint Summersnek igaza is van, meg nem is. Ma már tudjuk, hogy a tinédzserkor küszöbén a fiúk és a lányok képességei a matematika és a természettudományok terén azonosak. Ebben tehát tévedett. Amint azonban az ösztrogén elönti a női agyat, a lányok egyre inkább saját érzelmeikre és a kommunikációra kezdenek figyelni – telefonálgatnak, és bevásárlóközpontokban találkoznak barátnőikkel. A férfi agyban viszont a tesztoszteronszint megemelkedése azzal jár, hogy a fiúk kommunikációs képessége csökken, inkább a hódítás rabjaivá válnak, akár a játékokban, akár az autók hátsó ülésein. A pályaválasztás időszakába lépve a lányok már kevésbé érdeklődnek az olyan elfoglaltságok iránt, amelyek magányos munkavégzésre és kevesebb társas kommunikációra kárhoztatnák őket, a fiúk viszont gond nélkül elvonulnak szobájukba, hogy órákat töltsenek egyedül a számítógép előtt.

Egyik páciensem, Gina már kiskorától különös fogékonyságot mutatott a matematika iránt. Mérnöki pályán helyezkedett el, de huszonnyolc éves korában már azt kívánta, hogy bárcsak valamilyen emberközpontú karriert választott volna, amely mellett a családra is jutna ideje. Élvezte ugyan a mérnöki problémák megoldásához szükséges fejtörést, ugyanakkor hiányolta az emberi kapcsolatokat, és azon töprengett, hogy pályát változtat. Ezzel egyáltalán nincs egyedül. Egyik kutató barátom, Cori Bargmann arról számolt be, hogy számos jó képességű barátnője a tudományoknak hátat fordítva inkább az emberi kapcsolatokra épülő területeken helyezkedett el. Ezeket az értékválasztásokat valójában a női agyra ható hormonok határozzák meg, amelyek megkövetelik a kapcsolatok és a kommunikáció lehetőségét. Ha végül is kevesebb nő folytat tudományos tevékenységet, ez nem jelenti azt, hogy a nők agya kevésbé lenne alkalmas a matematika vagy a természettudományok művelésére, mint férfi társaiké. Ebben Summers nagyot tévedett. Igaza volt abban, hogy kevesebb nő műveli magas szinten a természettudományokat, és kevesebb helyezkedik el mérnöki pályán, de messze állt az igazságtól, amikor azt sugallta, hogy mindez a női rátermettség hiányának tulajdonítható.

A női agy egyedülálló képességekkel rendelkezik: kiváló verbális készséggel, mély emberi kötödések képességével, már-már emberfeletti ügyességgel az arckifejezések, hanghordozások és elmeállapotok értelmezésében vagy a konfliktushelyzetek megoldásában. Mindez alapvetően bele van kódolva a női agyba. A nők ezekkel a képességekkel születnek, amelyek, az igazat megvallva, a férfiakból hiányoznak. A férfiak más képességekkel rendelkeznek, melyeket saját hormonális alkatuk határoz meg. Ez azonban már egy másik könyv témája lehetne.

Immár húsz éve, amióta női betegeket kezelek, izgalommal várom a női agyra és viselkedésre vonatkozó ismeretanyag bővülését. De csak az ezredforduló környékén került sor azokra az izgalmas kutatásokra, melyek elkezdték feltárni, hogy a női agy struktúrája, működése és kémiája hogyan befolyásolja a nők hangulatát, gondolatait, energiáit, szexuális vágyait, viselkedését és állapotát. Ezt a könyvet felhasználói kézikönyvnek szántam azokhoz az új kutatásokhoz, amelyek a női agyat és idegi-viselkedési rendszereket vizsgálják, vagyis mindazt, ami a nőt nővé teszi. Ideg- és elmegyógyászként szerzett húszéves klinikai tapasztalatomra támaszkodva betekintést nyújtok a genetika, a molekuláris idegtudományok, a magzati és gyermekgyógyászati endokrinológia, illetve a neurohormonális fejlődés terén elért látványos eredményekbe. Példákat hozok fel a neuropszichológia, a kognitív idegtudomány, a fejlődéslélektan, az agyi képalkotás és a pszichoneuro-endokrinológia területeiről. Felhasználom a főemlőskutatás, az állattan és a csecsemőkutatás eredményeit, hogy minél alaposabb betekintést adhassak a természet és nevelés által a női agyba programozott viselkedésmódokról.

Mindezen előrelépésekkel végre olyan korszak veszi kezdetét, melyben a nők kezdik megérteni, hogy sajátos biológiai felépítéssel rendelkeznek, ami kihatással van az életükre. Tapasztalatból mindannyian tudjuk, hogy férfiak és nők egyaránt lehetnek asztronauták, művészek, vezérigazgatók, orvosok, mérnökök, politikai vezetők, szülők és gyerekgondozók. Személyes küldetésemnek érzem, hogy az érdeklődő orvosokat, pszichológusokat, tanárokat, ápolókat, gyógyszerészeket és gyakornokaikat felvilágosítsam, hogyan lehetnek a nők és tinédzserlányok segítségére. Minden alkalmat megragadok arra, hogy nőket és lányokat személyesen beavassak agyuk, testük, viselkedésük egyedülálló rendszerébe, és segítsem őket, hogy minden életszakaszban a legtöbbet hozhassák ki magukból. Remélem, ez a könyv még sokkal több nő és lány hasznára válik, mint akikkel a klinikán személyes kapcsolatba kerülhettem. De abban is reménykedem, hogy felismerik, micsoda finoman hangolt, zseniális hangszer valójában a női agy.

1. fejezet

A női agy megszületése

Leila zümmögő kis méhecske volt, szaladgált a játszótéren, és minden ismerős meg ismeretlen gyerekkel összebarátkozott. Még két-három szavas mondatokban sem tudta kifejezni magát, mikor elbűvölő mosolyával és határozott fejbólintásokkal már nagyon sikeresen kommunikált. Akárcsak a többi kislány. „Baba” – szólt az egyik. „Bolt” – így a másik. És rögtön zsibongó kis közösséggé alakultak, tele fecsegéssel, játékokkal és képzeletbeli családokkal.

Leila mindig boldog volt, ha Joseph nevű unokatestvérét látta, és játszhatott vele a játszótéren. Öröme azonban soha nem sokáig tartott. Joseph egyből elvette a lányoktól azokat az építőkockákat, amelyekből házat akartak építeni. Rakétát akart készíteni, de egyedül. Kis pajtásaival együtt mindent szétrombolt, amit Leila és a barátnői építettek. A fiúk lökdösték a lányokat, sosem várták ki a sorukat, és ha a lányok visszakérték a játékaikat, azt meg se hallották. A délelőtti játékok végére Leila barátnőivel mindig elvonult a játszótér másik végébe, hogy szép csendben papás-mamást játsszanak.

Mindannyian tudjuk, hogy a fiúk és a lányok másképp viselkednek. Ennek nap mint nap tanúi lehetünk otthon, a játszótéren és az iskolában. Kultúránk azt azonban már nem árulja el, hogy az agy felelős az eltérő viselkedésért. A gyerekek annyira ösztönösen viselkednek, hogy a felnőttek hiába is próbálnák őket más irányba terelgetni. Egyik páciensem három és fél éves kislányát babák helyett uniszex játékokkal halmozta el, többek közt egy élénkpiros tűzoltóautót vett neki. Egyik nap azonban a kislány szobájába lépve azt látta, hogy a gyerek a babatakaróba bugyolált kocsit babusgatja, ringatja, és így dúdol neki: „Ne sírj, kicsi kocsim, nincsen semmi baj.”

És ez nem a szocializáció hatása. A kislány nem azért ölelgette „kicsi kocsiját”, mert környezete uniszex agyat alakított ki benne. Nincs is olyan, hogy uniszex agy. Női aggyal született, tele kész impulzusokkal. A lányok eleve lánynak vannak programozva, a fiúk meg eleve fiúnak. Agyuk már a születés pillanatában különbözik, ez irányítja késztetéseiket, ez határozza meg értékeiket és valóságészlelésüket.

Az agy alakítja látásunkat, hallásunkat, szaglásunkat és ízlelésünket. Az idegek az érzékszervektől közvetlenül az agyba vezetnek, amely értelmezi őket. A fejre mért jól irányzott ütés nyomán megszűnhet a szag vagy az íz érzékelése. De az agy ennél többért is felel. Alapvetően meghatározza, hogyan értelmezzük a külvilágot – jó vagy rossz véleménnyel vagyunk-e valakiről, kellemesnek vagy lehangolónak találjuk-e az időjárást, vagy hogy van-e kedvünk ellátni napi teendőinket. Nincs szükség ideggyógyászra ahhoz, hogy ezt megállapítsuk. Ha rossz a kedvünk, és megiszunk egy pohár jó bort, vagy megeszünk egy finom csokoládét, kedélyállapotunk egy csapásra megváltozhat. Megeshet, hogy a szürke, borús nap felragyog, vagy valamelyik szerettünk iránt érzett dühünk elpárolog, csupán, mert az elfogyasztott szerek ilyen kémiai hatást váltanak ki az agyunkból. Valóságérzékelésünk egyik pillanatról a másikra átfordulhat.

Ha különböző vegyületek hatására az agy más-más valóságokat képes alkotni, vajon milyen különbségekkel számolhatunk két egymástól eltérő struktúrával rendelkező agy esetében? Nem kétséges, hogy másképpen fogják érzékelni a valóságot. Egy agykárosulás, gutaütés, a homloklebeny elülső részének műtétje vagy fejsérülés következtében elveszítheti a jelentőségét mindaz, ami addig fontos volt az ember számára. A személyiség is átalakulhat: az agresszívből jámbor, a kedvesből mogorva ember válhat.

Ez azonban nem jelenti azt, hogy születéskor mindannyian ugyanolyan agyi struktúrával lennénk megáldva. A férfiak és nők agya természettől fogva különbözik. Gondoljunk csak bele, mi történik, ha az egyik agy kommunikációs központja vagy érzelmimemória-központja nagyobb, mint a másiké, és jobban értelmezi a másik gondolatait? Ebben az esetben valóságérzékelése azt diktálja, hogy a kommunikáció, a kötődés, az emocionális érzékenység és az érzelmi rugalmasság legyen számára a legfőbb érték. Ezeket az emberi tulajdonságokat fogja a legtöbbre becsülni és értetlenül áll azok előtt, akik más értékrendet követnek. Alapjában véve ez a helyzet, amikor valakinek női agya van.

Mi, orvosok és kutatók annak idején azt gondoltuk, hogy az állatokkal ellentétben az ember nemi identitását a kultúra határozza meg. Amikor a 70-es és 80-as években az orvosi egyetemre jártam, ismert volt, hogy a hím és nőstény állatok agya már a méhben másképp fejlődik, ami arra utal, hogy a párosodásra, az utód kihordására és felnevelésére való hajlam mélyen bele van kódolva az állati agyba. Ezzel szemben az emberekről úgy tudtuk, hogy a nemi különbségek elsősorban a nevelésnek tulajdoníthatók. Ma már tudjuk, hogy ez az állítás nem egészen fedi a valóságot, és ha a folyamatot elejétől a végéig tüzetesen szemügyre vesszük, a helyzet tökéletesen érthetővé válik.

Képzeljük el egy pillanatra, hogy egy mikrokapszulában száguldunk felfelé a vagina csatornájában, majd a spermaáradat élén hiperűrsebességgel átsüvítünk a méhnyakon. A méhkürtben egy irdatlan nagy, lüktető petesejt terpeszkedik, és alig várja azt a szerencsés flótást, akinek van mersze a felszíne alá hatolni. Tegyük fel, hogy a rohamot vezető sperma X és nem Y kromoszómát hordoz. A megtermékenyített petesejtből máris lány lesz.

Mindössze harmincnyolc hét alatt ez a gombostűfejnyi sejtcsoportosulás átlagosan három és félkilós kislány csecsemővé érik, aki minden feltétellel rendelkezik, hogy az anyja testén kívül is életképes legyen. Ám a nemre jellemző agyi hálózatok kifejlődése már a terhesség első tizennyolc hetében lezajlik.

Nyolchetes korig úgy tűnik, mintha minden magzatnak női agya fejlődne – a női nem a természet beállított alapértelmezése. Ha gyorsított felvételen néznénk a női és a férfi agy kifejlődését, láthatnánk, hogy hálózati szerkezetük pontosan a gének és nemi hormonok által meghatározott terv szerint alakul. A nyolcadik héten meginduló heves tesztoszteronhullám elpusztít néhány sejtet a kommunikációs központokban (például a beszédközpontban), többletsejteket termel a szex- és agresszivitás-központokban, így lesz az uniszex agyból férfi agy. A tesztoszteronhullám elmaradása esetén a női agy háborítatlanul fejlődhet tovább. A lányok magzati agysejtjeiből több kapcsolat sarjad ki a kommunikációs központokban és az érzelmekért felelős területeken. Hogyan hatnak ezek a magzati korban kialakuló útelágazások? Először is, a nagyobb kommunikációs központnak köszönhetően, a lány beszédesebb lesz, mint fiútestvére. A legtöbb társas helyzetben a kommunikációs formák jóval szélesebb skáláját fogja alkalmazni. Másodsorban egész magunkkal hozott biológiai sorsunkat meghatározza, miután arra is hatással van, hogy milyen szemmel tekintünk a világra, és hogyan vonódunk bele.

Érzéseket felfogni annyi, mint a valóságot felfogni

A női agy a legelső feladatok közt az arcok tanulmányozását várja el a csecsemőtől. Egyik korábbi diákom, Cara rendszeresen felkeresett csecsemőjével, Leilával. Születésétől kezdve egészen az óvodáskor végéig csodálattal figyeltük, hogyan fejlődik a kis Leila, ahogy múlik az idő. Már néhány hetes korában vizsgálgatta a szeme előtt felbukkanó arcokat. A munkatársaimmal mindannyian szemkontaktust kerestünk vele, ő pedig hamarosan visszamosolygott ránk. Kölcsönösen utánoztuk egymás arckifejezését és hangjait, nagy örömet jelentett kapcsolatot teremteni vele. Legszívesebben hazavittem volna magammal, már csak azért is, mert a fiammal sosem élhettem át ehhez hasonló élményt.

Imádtam, ahogy ez a kis lánycsecsemő vizslatta az arcomat, és örültem volna, ha a fiam is hasonló érdeklődéssel fordul felém. Ő azonban épp az ellenkezője volt. Mindenre odafigyelt, a mobiltelefonokra, fényekre, ajtókilincsekre, csak éppen rám nem. A legkevésbé sem izgatta, hogy velem szemkontaktust létesítsen. Az orvosi egyetemen azt tanították, hogy minden csecsemőnek születéstől fogva szüksége van az anyja tekintetére, mert így teremt szoros kapcsolatot vele, ezért az első hónapokban joggal gondoltam, hogy a fiammal valami nagyon nincs rendben. Akkoriban még nem tudtak a nemre jellemző számtalan agyi sajátságról. Úgy vélték, minden csecsemő előre kódolt módon keresi a szemkontaktust, de aztán kiderült, hogy a korai gyerekfejlődésről alkotott elméletek inkább csak a női nemre érvényesek. Kizárólag a lányok vannak úgy kódolva, hogy keressék a szemkontaktust. A lányok agyát nem önti el a tesztoszteron az anyaméhben, így a kommunikációért, vizsgálódásért és az érzelem feldolgozásért felelős központok nem zsugorodnak össze, tehát az ezeken a területeken fejlődési képességeik a születés pillanatában általában jobbak, mint a fiúkéi. Életük első három hónapjában a szemkontaktus-teremtésben és az arckifejezések felismerésében a lányok 400 százalékos fejlődést mutatnak, miközben a fiúk jártassága e téren egyáltalán nem fejlődik.

A lánycsecsemőket születésüktől fogva izgatja az érzések kifejeződése. Minden tekintetnek, érintésnek, a velük kapcsolatba lépő emberek minden reakciójának jelentést tulajdonítanak. Ezekből a megfigyelésekből következtetnek arra, hogy mások értékesnek, szeretetre méltónak vagy ellenszenvesnek találják-e őket. Útjelzőként szolgáló kifejező arcok híján azonban a női agy elveszíti fogódzkodóit a valósághoz. Nézzük meg, hogyan viszonyul egy kislány az arcjátékokhoz. Mindent megtesz, hogy valamilyen arckifejezést csalogasson elő a másikból. Nem bírja elviselni a kifejezéstelen arcokat. Arról az arcról, amelyik nem árulkodik semmilyen érzelemről, rosszallást olvas le. Ahogy a kutyák kergetik a frizbit, úgy követik a kicsi lányok az arcokat mindaddig, amíg végül valamilyen választ nem kapnak. Azt gondolják, ha jól viselkednek, akkor előbb-utóbb megjutalmazzák őket a várva várt reakcióval. Ugyanez az ösztön vonzza a felnőtt nőt a narcisztikus vagy más miatt érzelmileg megközelíthetetlen férfihoz – „ha elég ügyes vagyok, majd csak szeretni fog”. Ezek után el lehet képzelni, hogy milyen hatással lehet egy kicsi lány fejlődő érzékeire, ha a mama arca depressziótól – vagy a túl sok botox-injekciótól – örökké merev, kifejezéstelen marad. Az arckifejezések hiánya rendkívül zavaró lehet a kislány számára, és ha a figyelem vagy szeretet megnyilvánulásaira várva nem kapja meg a kívánt reakciót, azt gondolhatja, hogy anyja nem szereti őt. Előbb-utóbb aztán olyan arcokat keres, melyek fogékonyak kezdeményezéseire.

Aki egyaránt nevelt már lány- és fiúgyermeket, vagy akár csak figyelemmel kísérte más gyerekek felcseperedését, megfigyelhette, hogy különbözőképpen fejlődnek, különösen az érzelmi kapcsolatteremtés igényében. A pszichoanalitikus elméletek azonban ezt a különbséget félreértelmezve úgy vélték, az arckifejezések fürkészése és a kapcsolatteremtés vágya csupán annyit jelent, hogy a lányoknak sokkal inkább „szükségük” van a szimbiózisra az anyával. Holott az arcok bámulásának oka nem a szükség, hanem a vizsgálódásra való hajlam. Egyfajta készség, annak az agynak a sajátja, amely már a születés pillanatában érettebb a fiúkénál, majd ezt követő fejlődésében további egy-két év előnyre tesz szert.

Odafigyelni, jóváhagyást és figyelmet kapni

A lányok jól fejlett agyi hálózataik segítségével értelmezik az arckifejezéseket és hangsúlyokat, ennek folytán korán felismerik mások jóváhagyását. Carát meglepte, hogy Leilával milyen hamar újra társasági életet élhetett. – Elképesztő! Ülünk az étteremben, és a tizennyolc hónapos Leila már tudja, ha feltartom a kezem, az azt jelenti, hogy hagyja békén a borospoharamat. Azt is észrevettem, hogy ha az apjával vitatkozunk, ő elkezd kézzel enni, de amint valamelyikünk rátekint, azonnal abbahagyja, és villával próbálkozik.

Ezek a kis közjátékok azt bizonyítják, hogy Leila megtanult a szülei arcáról olvasni, amit az unokatestvére, Joseph feltehetőleg meg sem kísérelt. A Stanford Egyetem tizenkét hónapos vizsgálata a lányok és fiúk megfigyelési késztetésének és képességének eltéréseire irányult. A kísérletben az anyát és gyermekét egyedül hagyták egy teremben, és arra kérték, ne nyúljanak az ott elhelyezett játéktehénhez. Az anya félreállt. Minden mozdulatot, tekintetet és hangot rögzítettek. Nagyon kevés lány érintette meg a tiltott tárgyat, holott az anyjuk szinte soha nem szólt rájuk. A jóváhagyás vagy rosszallás jeleit fürkészve a lányok sokkal többet keresték anyjuk tekintetét, mint a fiúk. A fiúk rá se hederítettek anyjukra, mialatt feltérképezték a szobát. Gyakran megérintették a tiltott játéktehenet, annak ellenére, hogy az anyjuk mindig rájuk szólt. Az egyéves fiúkat már a tesztoszteron által átformált férfiagyuk hajtja, ezért kénytelenek felderíteni környezetüket, még ha annak bizonyos részeitől el is vannak tiltva.

Mivel a lányok agya a magzati időszakban nem pácolódik tesztoszteronban, kommunikációs, illetve érzelmi központjaik épek maradnak, és már azzal az adottsággal érkeznek erre a világra, hogy képesek értelmezni az arckifejezéseket és érzékelni a hangok érzelmi töltetét. Ahogy a denevérek meghallják a kutyák és macskák számára felfoghatatlan hangokat, a lányok is az érzelmi hanghordozás szélesebb skáláját tudják megkülönböztetni, mint a fiúk. A lánycsecsemőnek elég meghallania, hogy anyja finoman felemeli a hangját, máris visszakapja kezét a gyönyörű csomagolópapírral bélelt fióktól. Ezzel szemben a fiúkat csak erővel lehet visszatartani, hogy fel ne dúlják az elkövetkező karácsonyra készített díszcsomagolást. Nem mintha ők nem érzékelnék anyjuk jelenlétét. Csak fizikailag képtelenek meghallani a figyelmeztető hangsúlyt… … …

Bibliográfia

Abraham, I. M., and A. E. Herbison (2005). Major sex differences in nongenomic estrogen actions on intracellular signaling in mouse brain in vivo. Neuroscience 131 (4): 945–51.

Adams, D. (1992). Biology does not make men more aggressive than women. In K. Bjorkqvist and P. Niemela, eds., Of mice and women: Aspects of female aggression, 17–26. San Diego: Academic Press.

Adler, E. M., A. Cook, et al. (1986) Hormones, mood and sexuality in lactating women. Br J Psychiatry 148:74–79.

Agrati, D., A. Fernandez-Guasti, et al. (2005). Compulsive-like behaviour according to the sex and the reproductive stage of female rats. Behav Brain Res 161 (2): 313–19.

Alder, E. M. (1989). Sexual behaviour in pregnancy, after childbirth and during breast-feeding. Baillieres Clin Obstet Gynaecol 3 (4): 805

Alele, P. E., and L. L. Devaud (2005). Differential adaptations in GABAergic and glutamatergic systems during ethanol withdrawal in male and female rats. Alcohol Clin Exp Res 29 (6): 1027–34.

Alexander, G. M., B. B. Sherwin, et al. (1990). Testosterone and sexual behavior in oral contraceptive users and nonusers: A prospective study. Horm Behav 24 (3): 388–402.

Allen, J. (1976). Sex differences in emotionality. Human Relations 29:711–22.

Altemus, M., L. Redwine, et al. (1997). Reduced sensitivity to glucocorticoid feedback and reduced glucocorticoid receptor mRNA expression in the luteal phase of the menstrual cycle. Neuropsychopharmacology 17 (2): 100–109.

Altemus, M., C. Roca, et al. (2001). Increased vasopressin and adrenocorticotropin responses to stress in the midluteal phase of the menstrual cycle. J Clin Endocrinol Metab 86 (6): 2525–30.

Altemus, M., and E. Young (2006). The menstrual cycle and cortisol feedback sensitivity with metyrapone. In preparation.

Altshuler, D., L. D. Brooks, et al. (2005). A haplotype map of the human genome. Nature 437 (7063): 1299–320.

Altshuler, L. L., L. S. Cohen, et al. (2001). The expert consensus guideline series: Treatment of depression in women. Postgrad Med (Spec. No.): 1–107.

Altshuler, L. L., L. S. Cohen, et al. (2001). Treatment of depression in women: A summary of the expert consensus guidelines. J Psychiatr Pract 7 (3): 185–208.

Alvarez, D. E., I. Silva, et al. (2005). Estradiol prevents neural tau hyperphosphorylation characteristic of Alzheimer’s disease. Ann NY Acad Sci 1052:210–24.

Amdam, G. V, A. Csondes, et al. (2006). Complex social behaviour derived from maternal reproductive traits. Nature 439 (7072): 76–78.

Antonijevic, I. (2006). Depressive disorders-is it time to endorse different pathophysiologies? Psychoneuroendocrinology 31 (1): 1–15.

Apperloo, M. J., J. G. Van Der Stege, et al. (2003). In the mood for sex: The value of androgens. J Sex Marital Ther 29 (2): 87–102; discussion 177–79.

Arantes-Oliveira, N., J. R. Berman, et al. (2003). Healthy animals with extreme longevity. Science 302 (5645): 611.

Archer, J. (1991). The influence of testosterone on human aggression. Br J Psychol 82 (Pt. 1): 1–28.

Archer, J. (1996). Sex differences in social behavior: Are the social role and evolutionary explanations compatible? American Psychologist 51 (9): 909–17.

Archer, J. (2004). Sex differences in aggression in real-world settings: A metaanalytic review. Review of General Psychology 8:291–322.

Archer, J. C. (2005). An integrated review of indirect, relational, and social aggression. Personality and Social Psychology Review 9 (3): 212–30.

Arnold, A. P. (2004). Sex chromosomes and brain gender. Nat Rev Neurosci 5 (9): 701–8.

Arnold, A. P., and P. S. Burgoyne (2004). Are XX and XY brain cells intrinsically different? Trends Endocrinol Metab 15 (1): 6–11.

Arnold, A. P., J. Xu, et al. (2004). Minireview: Sex chromosomes and brain sexual differentiation. Endocrinology 145 (3): 1057–62.

Arnqvist, G., and M. Kirkpatrick (2005). The evolution of infidelity in socially monogamous passerines: The strength of direct and indirect selection on extrapair copulation behavior in females. Am Nat 165 (Suppl. 5): S26–37.

Arnsten, A. E, and R. M. Shansky (2004). Adolescence: Vulnerable period for stress-induced prefrontal cortical function? Introduction to part IV. Ann NY Acad Sci 1021:143–47.

Aron, A., H. Fisher, et al. (2005). Reward, motivation, and emotion systems associated with early-stage intense romantic love. J Neurophysiol 94 (1): 327–37.

Auger, A. P., D. P. Hexter, et al. (2001). Sex difference in the phosphorylation of cAMP response element binding protein (CREB) in neonatal rat brain. Brain Res 890 (1): 110–17.

Azurmendi, A., F. Braza, et al. (2006). Cognitive abilities, androgen levels, and body mass index in 5-year-old children. Horm Behav 48 (2): 187–95.

Babcock, S., and S. Laschever (2004). Women don’t ask: Negotiation and the gender divide. Princeton: Princeton University Press,

Bachevalier, J., M. Brickson, et al. (1990). Age and sex differences in the effects of selective temporal lobe lesion on the formation of visual discrimination habits in rhesus monkeys (Maraca mulatto). Behav Neurosci 104 (6): 885–99.

Bachevalier, J., C. Hagger, et al. (1989). Gender differences in visual habit formation in 3-month-old rhesus monkeys. Dev Psychobiol 22 (6): 585–99.

Bachevalier, J., and C. Hagger (1991). Sex differences in the development of learning abilities in primates. Psychoneuroendocrinology 16 (1–3): 177–88.

Bachmann, G., J. Bancroft, et al. (2002). Female androgen insufficiency: The Princeton consensus statement on definition, classification, and assessment. Fertil Steril 77 (4): 660–65.

Baker, R., and M. A. Bellis (1993). Human sperm competition: Ejaculate adjustment by males and the function of masturbation, non-paternity rates. Animal Behaviour 46 (5): 861–65.

Baker, R., and M. A. Bellis (1993). Human sperm competition: Ejaculate manipulation by females and a function for the female orgasm. Animal Behaviour 46 (5): 8S7–909.

Baker, R., and M. A. Bellis (1995) Human Sperm Competition: Copulation, Masturbation, and Infidelity. London and New York: Chapman & Hall.

Bakken, K., A. E. Eggen, et al. (2004). Side-effects of hormone replacement therapy and influence on pattern of use among women aged 45–64 years: The Norwegian Women and Cancer (NOWAC) study 1997. Acta Obstet Gynecol Scand 83 (9): 850–56.

Balswick, J. (1977). Differences in expressiveness: Gender. Journal of Marriage and the Family 39:121–27.

Bancroft, J. (2005). The endocrinology of sexual arousal. J Endocrinol 186 (3): 411–27.

Bancroft, J., and D. Rennie (1993). The impact of oral contraceptives on the experience of perimenstrual mood, clumsiness, food craving and other symptoms. J Psychosom Res 37 (2): 195–202.

Bancroft, J., B. B. Sherwin, et al. (1991). Oral contraceptives, androgens, and the sexuality of young women: I. A comparison of sexual experience, sexual attitudes, and gender role in oral contraceptive users and nonusers. Arch Sex Behav 20 (2): 105–20.

Baron-Cohen, S. (2002). The extreme male brain theory of autism. Trends Cogn Sci 6 (6): 248–54.

Baron-Cohen, S., and M. K. Belmonte (2005). Autism: A window onto the development of the social and the analytic brain. Annu Rev Neurosci 28:109–26.

Baron-Cohen, S., and Bruce J. Ellis (ED) (2005). The empathizing system: A revision of the 1994 model of the mindreading system. In Origins of the Social Mind- Evolutionary Psychology and Child Development, 468–92. New York: Guilford Press.

Baron-Cohen, S., R. C. Knickmeyer, et al. (2005). Sex differences in the brain: Implications for explaining autism. Science 310 (5749): 819–23.

Baron-Cohen, S., J. Richler, et al. (2003). The systemizing quotient: An investigation of adults with Asperger syndrome or high-functioning autism, and normal sex differences. Philos Trans R Soc Lond B Biol Sci 358 (1430): 361–74.

Baron-Cohen, Simon, et al. (2004). Prenatal testosterone in mind: Amniotic fluid studies. Cambridge, MA: MIT Press.

Baron-Cohen, S., and S. Wheelwright (2004). The empathy quotient: An investigation of adults with Asperger syndrome or high functioning autism, and normal sex differences. J Autism Dev Disord 34 (2): 163–75.

Barr, C. S., T K. Newman, et al. (2004). Early experience and sex interact to influence limbic-hypothalamic-pituitary-adrenal-axis function after acute alcohol administration in rhesus macaques (Maraca mulatta). Alcohol Clin Exp Res 28 (7): 1114–19.

Barr, C. S., T. K. Newman, et al. (2004). Interaction between serotonin transporter gene variation and rearing condition in alcohol preference and consumption in female primates. Arch Gen Psychiatry 61 (11): 1146–52.

Barr, C. S., T K. Newman, et al. (2004). Sexual dichotomy of an interaction between early adversity and the serotonin transporter gene promoter variant in rhesus macaques. Proc Natl Acad Sci USA 101 (33): 12358–63.

Bartels, A., and S. Zeki (2000). The neural basis of romantic love. Neuroreport 11 (17): 3829–34.

Bartels, A., and S. Zeki (2004). The neural correlates of maternal and romantic love. Neuroimage 21 (3): 1155–66.

Bartzokis, G., and L. Altshuler (2005). Reduced intracortical myelination in schizophrenia. Am J Psychiatry 162 (6): 1229–30.

Basson, R. (2005). Women’s sexual dysfunction: Revised and expanded definitions. CMAJ 172 (10): 1327–33.

Baumeister, R. F. (2000). Differences in erotic plasticity: The female sex drive as socially flexible and responsive. Psychol Bull 126: 347–74.

Baumeister, R. F., and K. L. Sommer (1997). What do men want? Gender differences and two spheres of belongingness: Comment on Cross and Madson (1997). Psychol Bull 122 (1): 38–14; discussion 51–55.

Bayliss, A. P., G. di Pellegrino, et al. (2005). Sex differences in eye gaze and symbolic cueing of attention. Q J Exp Psychol A 58 (4): 631–50.

Bayliss, A. P, and S. P. Tipper (2005). Gaze and arrow cueing of attention reveals individual differences along the autism spectrum as a function of target context. Br J Psychol 96 (Pt. 1): 95–114.

Bebbington, P. (1996). The origin of sex difference in depressive disorder: Bridging the gap. Int Review of Psychiatry 8:295–332.

Becker, J. B., A. P Arnold, et al. (2005). Strategies and methods for research on sex differences in brain and behavior. Endocrinology 146 (4): 1650–73.

Beem, A. L., E. J. Geus, et al. (2006). Combined linkage and association analyses of the 124-bp allele of marker D2S2944 with anxiety, depression, neuroticism and major depression. Behav Genet 36 (1): 127–36.

Behan, M., and C. F. Thomas (2005). Sex hormone receptors are expressed in identified respiratory motoneurons in male and female rats. Neuroscience 130 (3): 725–34.

Beise, J., and E. Voland (2002). Effect of producing sons on maternal longevity in premodern populations. Science 298 (5592): 317; author reply 317.

Bell, E. C., M. C. Willson, et al. (2006). Males and females differ in brain activation during cognitive tasks. Neuroimage 30 (2): 529–38.

Bellis, M. A., R. R. Baker, et al. (1990). A guide to upwardly mobile spermatozoa. Andrologia 22 (5): 397–99.

Belsky, J. (2002). Developmental origins of attachment styles. Attach Hum Dev 4 (2): 166–70.

Belsky, J. (2002). Quantity counts: Amount of child care and children’s socioemotional development. J Dev Behav Pediatr 23 (3): 167–70.

Belsky, J., and R. M. Fearon (2002). Early attachment security, subsequent maternal sensitivity, and later child development: Does continuity in development depend upon continuity of caregiving? Attach Hum Dev 4 (3): 361–87.

Belsky, J., S. R. Jaffee, et al. (2005). Intergenerational transmission of warmsensitive-stimulating parenting: A prospective study of mothers and fathers of 3-year-olds. Child Dev 76 (2): 384–96.

Bennett, D. S., P. J. Ambrosini, et al. (2005). Gender differences in adolescent depression: Do symptoms differ for boys and girls? J Affect Disord 89 (1–3): 35–44.

Berenbaum, S. A. (1999). Effects of early androgens on sex-typed activities and interests in adolescents with congenital adrenal hyperplasia. Horm Behav 35 (1): 102–10.

Berenbaum, S. A. (2001). Cognitive function in congenital adrenal hyperplasia. Endocrinol Metab Clin North Am 30 (1): 173–92.

Berenbaum, S. A., and J. M. Bailey (2003). Effects on gender identity of prenatal androgens and genital appearance: Evidence from girls with congenital adrenal hyperplasia. J Clin Endocrinol Metab 88 (3): 1102–6.

Berenbaum, S. A., K. Korman Bryk, et al. (2004). Psychological adjustment in children and adults with congenital adrenal hyperplasia. J Pediatr 144 (6): 741–46.

Berenbaum, S. A., and D. E. Sandberg (2004). Sex determination, differentiation, and identity. N Engl J Med 350 (21): 2204–6; author reply 2204–6.

Berg, S. J., and K. E. Wynne-Edwards (2002). Salivary hormone concentrations in mothers and fathers becoming parents are not correlated. Horm Behav 42 (4): 424–36.

Berkley, K. (2002). Pain: Sex/Gender differences. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 5, 409–42. San Diego: Academic Press.

Bertolino, A., G. Arciero, et al. (2005). Variation of human amygdala response during threatening stimuli as a function of 5’HTTLPR genotype and personality style. Biol Psychiatry 57 (12): 1517–26.

Bertschy, G., D. De Ziegler, et al. (2006). [Mood disorders in perimenopausal women: Hormone replacement or antidepressant therapy?]. Rev Med Suisse 1 (33): 2155–56, 2159–61.

Bethea, C. L., F. K. Pau, et al. (2005). Sensitivity to stress-induced reproductive dysfunction linked to activity of the serotonin system. Fertil Steril 83 (1): 148–55.

Bethea, C. L., J. M. Streicher, et al. (2005). Serotonin-related gene expression in female monkeys with individual sensitivity to stress. Neuroscience 132 (1): 151–66.

Bielsky, I. F, S. B. Hu, et al. (2004). Profound impairment in social recognition and reduction in anxiety-like behavior in vasopressin V I a receptor knockout mice. Neuropsychopharmacology 29 (3): 483–93.

Bielsky, I. F, and L. J. Young (2004). Oxytocin, vasopressin, and social recognition in mammals. Peptides 25 (9): 1565–74.

Birkhead, T. W, and A. P. Moller, eds. (1998). Sperm Competition and Sexual Selection. San Diego: Academic Press.

Birzniece V, T. Backstrom, et. al. (2006). Neuroactive steroid effects on cognitive functions with a focus on the serotonin and GAGA systems. Brain Res Rev 51 (2): 212–39.

Biver, F., F. Lotstra, et al. (1996). Sex difference in 5HT2 receptor in the living .human brain. Neurosci Lett 204 (1–2): 25–28.

Bjorklund, D. F., and K. Kipp (1996). Parental investment theory and gender differences in the evolution of inhibition mechanisms. Psychol Bull 120 (2): 163–88.

Blair, R. J., J. S. Morris, et al. (1999). Dissociable neural responses to facial expressions of sadness and anger. Brain 122 (Pt. 5): 883–93.

Blehar, M. C. (2003). Public health context of women’s mental health research. Psychiatr Clin North Am 26 (3): 781–99.

Blehar, M. C., and G. P. Keita (2003). Women and depression: A millennial perspective. J Affect Disord 74 (1): 1–4.

Blinkhorn, S. (2005). Intelligence: A gender bender. Nature 438 (7064): 31–32.

Bloch, M., R. C. Daly, et al. (2003). Endocrine factors in the etiology of postpartum depression. Compr Psychiatry 44 (3): 234–46.

Bloch, M., N. Rotenberg, et al. (2006). Risk factors for early postpartum depressive symptoms. Gen Hosp Psychiatry 28 (1): 3–8.

Bloch, M., D. R. Rubinow, et al. (2005). Cortisol response to ovine corticotropin-releasing hormone in a model of pregnancy and parturition in euthymic women with and without a history of postpartum depression. J Clin Endocrinol Metab 90 (2): 695–99.

Bloch, M., P. J. Schmidt, et al. (2000). Effects of gonadal steroids in women with a history of postpartum depression. Am J Psychiatry 157 (6): 924–30.

Bocklandt, S., S. Horvath, et al. (2006). Extreme skewing of X chromosome in activation in mothers of homosexual men. Hum Genet 118 (6): 691–94.

Bodensteiner, K. J., P. Cain, et al. (2006). Effects of pregnancy on spatial cognition in female Hooded Long-Evans rats. Horm Behav 49 (3): 303–14.

Boehm, U., Zhihua Zou, and Linda Buck (2005). GNRH cell circuitry: The brain is broadly wired for reproduction. Cell 123 (4): 683–95.

Bolour, S., and G. Braunstein (2005). Testosterone therapy in women: A review. Int J Impot Res 17 (5): 399–408.

Bond, A. J., J. Wingrove, et al. (2001). Tryptophan depletion increases aggression in women during the premenstrual phase. Psychopharmacology (Berl) 156 (4): 477–80.

Booth, A., D. R. Johnson, et al. (2003). Testosterone and child and adolescent adjustment: The moderating role of parent-child relationships. Dev Psychol 39 (1): 85–98.

Born, L., A. Shea, et al. (2002). The roots of depression in adolescent girls: Is menarche the key? Curr Psychiatry Rep 4 (6): 449–60.

Bosch, O. J., S. A. Kromer, et al. (2006). Prenatal stress: Opposite effects on anxiety and hypothalamic expression of vasopressin and corticotropinreleasing hormone in rats selectively bred for high and low anxiety. Eur J Neurosci 23 (2): 541–51.

Botwin, M. D., D. M. Buss, et al. (1997). Personality and mate preferences: Five factors in mate selection and marital satisfaction. J Pers 65 (1): 107–36.

Bough, K. (2005). High-fat, calorie restricted ketogenic diet, KD, stabilizes brain and increases neuron stability Society for Neuroscience meeting, Washington, DC.

Bowlby, J. (1980). Attachment and Loss, vol. 3. London: Hogarth Press.

Bowlby, J. (1988). A Secure Base. Parent-Child Attachment and Healthy Human Development. New York: Basic Books.

Bowman, R. E., D. Ferguson, et al. (2002). Effects of chronic restraint stress And estradiol on open field activity, spatial memory, and monoaminergic neurotransmitters in ovariectomized rats. Neuroscience 113 (2): 401–10.

Boyd, R. C., L. H. Zayas, et al. (2006). Mother-infant interaction, life events and prenatal and postpartum depressive symptoms among urban minority women in primary care. Matern Child Health J 10 (2): 139 18.

Bradley, M. M., M. Codispoti, et al. (2001). Emotion and motivation 11: Sex differences in picture processing. Emotion 1 (3): 300–19.

Bradley, M. M., B. Moulder, et al. (2005). When good things go bad: The reflex physiology of defense. Psychol Sci 16 (6): 468–73.

Brandes, M., C. N. Soares, et al. (2004). Postpartum onset obsessive-compulsive disorder: Diagnosis and management. Arch Women Ment Health 7 (2): 99–110.

Braunstein, G. D., D. A. Sundwall, et al. (2005). Safety and efficacy of a testosterone patch for the treatment of hypoactive sexual desire disorder in surgically menopausal women: A randomized, placebo-controlled trial. Arch Intern Med 165 (14): 1582–89.

Brebner, J. (2005). Gender and emotions. Personality and Individual Differences 34:387–94.

Bremner, J. D., R. Soufer, et al. (2001). Gender differences in cognitive and neural correlates of remembrance of emotional words. Psychopharmacol Bull 35 (3): 55–78.

Bridges, R. S., and V. F. Scanlan (2005). Maternal memory in adult, nulliparous rats: Effects of testing interval on the retention of maternal behavior. Dev Psychobiol 46 (1): 13–18.

Briton, N. J., and J. A. Hall (1995). Beliefs about female and male nonverbal communication. Sex Roles 32:79–90.

Brizendine, L. (2003). Minding Menopause. Current Psychiatry 2 (10): 12–31. Brizendine, L. (2004). Menopause-related depression and low libido: Fine-tuning treatment. OBGYN Management 16 (8): 29–42.

Brody, L. (1997). Gender and emotions: Beyond stereotypes. Journal of Social Issues 53:369–94.

Brody, L., and J. A. Hall (1993). Gender and emotion. In M. Lewis and J. Haviland, eds., Handbook of Emotions, 447–60. New York: Guilford Press.

Brody, L. R. (1986). Gender differences in emotional development: A review of theories and research. J Pers 53: l 02–49.

Brown, L. (2006). Personal communication.

Brown, W. M., L. Cronk, et al. (2005). Dance reveals symmetry especially in young men. Nature 438 (7071): 1148–50.

Brownley, K. A., A. L. Hinderliter, et al. (2004). Cardiovascular effects of 6 months of hormone replacement therapy versus placebo: Differences associated with years since menopause. Am J Obstet Gynecol 190 (4): 1052–58.

Brunton, P. J., S. L. Meddle, et al. (2005). Endogenous opioids and attenuated hypothalamic-pituitary-adrenal axis responses to immune challenge in pregnant rats. J Neurosci 25 (21): 5117–26.

Buchan, J. C., S. C. Alberts, et al. (2003). True paternal care in a multi-male primate society. Nature 426 (6954): 179–81.

Buckwalter, J. G., F. Z. Stanczyk, et al. (1999). Pregnancy, the postpartum, and steroid hormones: Effects on cognition and mood. Psychoneuroendocrinology 24 (1): 69–84.

Buhimschi, C. S. (2004). Endocrinology of lactation. Obstet Gynecol Clin North Am 31 (4): 963–79.

Bullivant, S. B., S. A. Sellergren, et al. (2004). Women’s sexual experience during the menstrual cycle: Identification of the sexual phase by noninvasive measurement of luteinizing hormone. J Sex Res 41 (1): 82–93.

Buntin, J. D., S. Jaffe, et al. (1984). Changes in responsiveness to newborn pups in pregnant, nulliparous golden hamsters. Physiol Behav 32 (3): 437–39.

Burbank, V K. (1987). Female aggression in cross-cultural perspective. Behavior Science Research 21:70–100.

Burger, H. G., E. Dudley, et al. (2002). The ageing female reproductive axis I. Novartis Found Symp 242:161–67; discussion 167–71.

Burger, H. G., E. C. Dudley, et al. (2002). Hormonal changes in the menopause transition. Recent Prog Horm Res 57:257–75.

Burleson, M. H, W B. Malarkey, et al. (1998). Postmenopausal hormone replacement: Effects on autonomic, neuroendocrine, and immune reactivity to brief psychological stressors. Psychosom Med 60 (1): 17–25.

Buss, D. (1990). International preferences in selecting mates: A study of 37 cultures. Journal of Cross-Cultural Psychology 21:5–47.

Buss, D. D. (2003). Evolutionary Psychology: The New Science of Mind, 2nd ed. New York: Allyn & Bacon.

Buss, D. M. (1989). Conflict between the sexes: Strategic interference and the evocation of anger and upset. J Pers Soc Psychol 56 (5): 735–47.

Buss, D. M. (1995). Psychological sex differences. Origins through sexual selection. Am Psychol 50 (3): 164–68; discussion 169–71.

Buss, D. M. (2002). Review: Human Mate Guarding. Neuro Endocrinol Lett 23 (Suppl 4): 23–29.

Buss, D. M., and D. P. Schmitt (1993). Sexual strategies theory: An evolutionary perspective on human mating. Psychol Rev 100 (2): 204–32.

Buster, J. E., S. A. Kingsberg, et al. (2005). Testosterone patch for low sexual desire in surgically menopausal women: A randomized trial. Obstet Gynecol 105 (5, Pt. 1): 944–52.

Butler, T, H. Pan, et al. (2005). Fear-related activity in subgenual anterior cingulate differs between men and women. Neuroreport 16 (11): 1233–36.

Byrnes, E. M., B. A. Rigero, et al. (2002). Dopamine antagonists during parturition disrupt maternal care and the retention of maternal behavior in rats. Pharmacol Biochem Behav 73 (4): 869–75.

Cahill, L. (2003). Sex-related influences on the neurobiology of emotionally influenced memory. Ann NY Acad Sci 985:163–73.

Cahill, L. (2005). His brain, her brain. Sci Am 292 (5): 40–47.

Cahill, L., and A. van Stegeren (2003). Sex-related impairment of memory for emotional events with beta-adrenergic blockade. Neurobiol Learn Mem 79 (1): 81–88.

Calder, A. J., A. D. Lawrence, and A. W Young (2001). Neuropsychology of fear and loathing. Nature Reviews Neuroscience 2:352–63.

Caldji, C., D. Francis, et al. (2000). The effects of early rearing environment on the development of GABAA and central benzodiazepine receptor levels and novelty-induced fearfulness in the rat. Neuropsychopharmacology 22 (3): 219–29.

Call, J. D. (1998). Extraordinary changes in behavior in an infant after a brief separation. J Dev Behav Pediatr 19 (6): 424–28.

Cameron, J. (2000). Reproductive dysfunction in primates, behaviorally induced. In G. Fink, ed., Encyclopedia of Stress, 366–72. New York: Academic Press.

Cameron, I L. (1997). Stress and behaviorally induced reproductive dysfunction in primates. Semin Reprod Endocrinol 15 (1): 3 7–45.

Cameron, J. L. (2004). Interrelationships between hormones, behavior, and affect during adolescence: Understanding hormonal, physical, and brain changes occurring in association with pubertal activation of the reproductive axis. Introduction to part III. Ann NY Acad Sci 1021:110–23.

Cameron, N. M., F. A. Champagne, et al. (2005). The programming of individual differences in defensive responses and reproductive strategies in the rat through variations in maternal care. Neurosci Biobehav Rev 29 (4–5): 843–65.

Campbell, A. (1993). Out of Control: Men, Women and Aggression. New York: Basic Books.

Campbell, A. (1995). A few good men: Evolutionary psychology and female adolescent aggression. Ethology and Sociobiology 16:99–193.

Campbell, A. (1999). Staying alive: Evolution, culture, and women’s intrasexual aggression. Behavioral & Brain Sciences 22:203–14.

Campbell, A. (2002). A Mind of Her Own: The Evolutionary Psychology of Women. London: Oxford University Press.

Campbell, A. (9004). Female competition: Causes, constraints, content and contexts. J Sex Res 41:6–26.

Campbell, A. (2005). Aggression. In Handbook of Evolutionary Psychology, ed. D. Buss, 628–52. New York: Wiley.

Campbell, A. L. Shirley, and J. Candy (2004). A longitudinal study of gender-related cognition and behavior. Developmental Science 7:1–9.

Camras, L. A., S. Ribordy, et al. (1990). Maternal facial behavior and the recognition and production of emotional expression by maltreated and nonmaltreated children. Dev Psychol 26 (2): 304–12.

Canli, T., J. E. Desmond, et al. (2002). Sex differences in the neural basis of emotional memories. Proc Nod Acad Sci USA 99 (16): 10789–94.

Cannon, W B. (1932). The Wisdom of the Body. New York: W W Norton.

Capitanio, J. P., S. P. Mendoza, et al. (2005). Rearing environment and hypothalamic-pituitary-adrenal regulation in young rhesus monkeys (Macaca mulatta). Dev Psychobiol 46 (4): 318–30.

Cardinal, R. N., C. A. Winstanley, et al. (2004). Limbic corticostriatal systems and delayed reinforcement. Ann NY Acad Sci 1021:33–50.

Carey, W B., and S. C. McDevitt (1978). Revision of the infant temperament questionnaire. Pediatrics 61 (5): 735–39.

Carter, C. S. (1992). Oxytocin and sexual behavior. Neurosci Biobehav Rev 16 (2): 131–44.

Carter, C. S. (1998). Neuroendocrine perspectives on social attachment and love. Psychoneuroendocrinology 23 (8): 779–818.

Carter, C. S. (2003). Developmental consequences of oxytocin. Physiol Behav 79 (3): 383–97.

Carter, C. S. (2004). Proximate mechanisms regulating sociality and social monogamy, in the context of evolution. In The origin and nature of sociality, ed. R. D. Sussman, Piscataway, NJ: Aldine Transaction.

Carter, C. S. (2006). Personal communication.

Carter, C. S., and M. Altemus (1997). Integrative functions of lactational hormones in social behavior and stress management. Ann NY Acad Sci 807: 164–74.

Carter, C. S., A. C. DeVries, et al. (1995). Physiological substrates of mammalian monogamy: The prairie vole model. Neurosci Biobehav Rev 19 (2): 303–14.

Carter, C. S., A. C. DeVries, et al. (1997). Peptides, steroids, and pair bonding. Ann NY Acad Sci 807:260–72.

Cashdan, E. (1995). Hormones, sex, and status in women. Horm Behav 29 (3): 354–66.

Caspi, A., K. Sugden, et al. (2003). Influence of life stress on depression: Moderation by a polymorphism in the 5-HTT gene. Science 301 (5631): 386–89.

Cassidy, J. (2001). Gender differences among newborns on a transient otoacoustic emissions test for hearing. Journal of Music Therapy 37:28–35.

Champagne, E, J. Diorio, et al. (2001). Naturally occurring variations in maternal behavior in the rat are associated with differences in estrogen-inducible central oxytocin receptors. Proc Natl Acad Sci USA 98 (22): 12736–41.

Champagne, F., and M. J. Meaney (2001). Like mother, like daughter: Evidence for non-genomic transmission of parental behavior and stress responsivity. ProgBrain Res 133:287–302.

Champagne, E A., D. D. Francis, et al. (2003). Variations in maternal care in the rat as a mediating influence for the effects of environment on development. Physiol Behav 79 (3): 359–71.

Champagne, F. A., I. C. Weaver, et al. (2003). Natural variations in maternal care are associated with estrogen receptor alpha expression and estrogen sensitivity in the medial preoptic area. Endocrinology 144 (11): 4720–24.

Charmandari, E., C. Tsigos, et al. (2005). Endocrinology of the stress response. Annu Rev Physiol 67:259–84.

Cherney, I. D., and M. L. Collaer (2005). Sex differences in line judgment: Relation to mathematics preparation and strategy use. Percept Mot Skills 100 (3, Pt. 1): 615–27.

Chezem, J., P. Montgomery, et al. (1997). Maternal feelings after cessation of breastfeeding: Influence of factors related to employment and duration. J Perinat Neonatal Nurs 11 (2): 61–70.

Chivers, M. L., G. Rieger, et al. (2004). A sex difference in the specificity of sexual arousal. Psychol Sci 15 (11): 736–44.

Clarkson, T. B., and S. E. Appt (2005). Controversies about HRT-lessons from monkey models. Maturitas 51 (1): 64–74.

Cohen, I. T, B. B. Sherwin, et al. (1987). Food cravings, mood, and the menstrual cycle. Horm Behav 21 (4): 457–70.

Collaer, M. L., M. E. Geffner, et al. (2002). Cognitive and behavioral characteristics of Turner syndrome: Exploring a role for ovarian hormones in female sexual differentiation. Horm Behav 41 (2): 139–55.

Collaer, M. L., and M. Hines (1996). Human behavioral sex differences: A role for gonadal hormones during early development? Psychol Bull 118 (1): 55–107.

Colson, M. H., A. Lemaire, et al. (2006). Sexual behaviors and mental perception, satisfaction and expectations of sex life in men and women in France. J Sex Med 3 (1): 121–31.

Connell, K., M. K. Guess, et al. (2005). Effects of age, menopause, and comorbidities on neurological function of the female genitalia. Int J Impot Res 17 (1): 63–70.

Connell, K., M. K. Guess, et al. (2005). Evaluation of the role of pudendal nerve integrity in female sexual function using noninvasive techniques. Am J Obstet Gynecol 192 (5): 1712–17.

Connellan, 1 (2000). Sex differences in human neonatal social perception. Infant Brain and Development 23:113–18.

Cooke, B. (2005). Sexually dimorphic synaptic organization of the medial amygdala. J Neurosci 25 (46): 10759–67.

Cooke, B. M., and C. S. Woolley (2005). Gonadal hormone modulation of dendrites in the mammalian CNS. J Neurobiol 64 (1): 34–46.

Coplan, J. D., M. Altemus, et al. (2005). Synchronized maternal-infant elevations of primate CSF CRF concentrations in response to variable foraging demand. CNS Spectr 10 (7): 530–36.

Corso, 1 (1959). Age and sex differences in thresholds. Journal of the Acoustical Society of America 31:489–507.

Cote, S., R. E. Tremblay, et al. (2002). Childhood behavioral profiles leading to adolescent conduct disorder: Risk trajectories for boys and girls. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry 41 (9): 1086–94.

Craig, 1. W, E. Harper, et al. (2004). The genetic basis for sex differences in human behaviour: Role of the sex chromosomes. Ann Hum Genet 68 (Pt. 3): 269–84.

Craik, F. (1977). The Handbook of Aging and Cognition. San Diego: Academic Press.

Crawford, 1 (1992). Emotion and Gender: Constructing Meaning from Memory. London: Sage.

Crick, N. R., M. A. Bigbee, et al. (1996). Gender differences in children’s normative beliefs about aggression: How do I hurt thee? Let me count the ways. Child Dev 67 (3): 1003–14.

Cross, S. E., and L. Madson (1997). Models of the self Self-construals and gender. Psychol Bull 122 (1): 5–37.

Cummings, J. A., and L. Brizendine (2002). Comparison of physical and emotional side effects of progesterone or medroxyprogesterone in early post-menopausal women. Menopause 9 (4): 253–63.

Cushing, B. S., and C. S. Carter (2000). Peripheral pulses of oxytocin increase partner preferences in female, but not male, prairie voles. Horm Behav 37 (1): 49–56.

Cushing, B. S., and K. M. Kramer (2005). Mechanisms underlying epigenetic effects of early social experience: The role of neuropeptides and steroids. Neurosci Biobehav Rev 29 (7): 1089–105.

Cyranowski, J. M., E. Frank, et al. (2000). Adolescent onset of the gender difference in lifetime rates of major depression: A theoretical model. Arch Gen Psychiatry 57 (1): 21–27.

Dahlen, E. (2004). Boredom proneness in anger and aggression: Effects of impulsiveness and sensation seeking. Personality and Individual Differences 37:1615–27.

Darnaudery, M., I. Dutriez, et al. (2004). Stress during gestation induces lasting effects on emotional reactivity of the dam rat. Behav Brain Res 153 (1): 211–16.

Davidson, K. M. (1996). Coder gender and potential for hostility ratings. Health Psychology 15 (4): 298–302.

Davis, S. R. (1998). The role of androgens and the menopause in the female sexual response. Int J Impot Res 10 (Suppl. 2): S82–83; discussion S98–101.

Davis, S. R., I. Dinatale, et al. (2005). Postmenopausal hormone therapy: From monkey glands to transdermal patches. J Endocrinol 185 (2): 207–22.

Davis, S. R., and J. Tran (2001). Testosterone influences libido and well being in women. Trends Endocrinol Metab 12 (1): 33–37.

Davison, S. L., R. Bell, et al. (2005). Androgen levels in adult females: Changes with age, menopause, and oophorectomy. J Clin Endocrinol Metab 90 (7): 3847–53.

Dawood, K., K. M. Kirk, et al. (2005). Genetic and environmental influences on the frequency of orgasm in women. Twin Res Hum Genet 8 (1): 27–33.

de Kloet, E. R., R. M. Sibug, et al. (2005). Stress, genes and the mechanism of programming the brain for later life. Neurosci Biobehav Rev 29 (2): 271–81.

de Waal, F. B. (2005). A century of getting to know the chimpanzee. Nature 437 (7055): 56–59.

De Wied, D. (1997). Neuropeptides in learning and memory process. Behav Brain Res 83:83–90.

Deacon, T. (1997). The Co-Evolution of Language and the Brain. New York: W W Norton.

Debiec, J. (2005). Peptides of love and fear: Vasopressin and oxytocin modulate the integration of information in the amygdala. Bioessays 27 (9): 869–73.

Deckner, D. F. A. (2003). Rhythm in mother-infant interactions. Infancy 4 (2): 201–17.

DeJudicibus, M. A., and M. P. McCabe (2002). Psychological factors and the sexuality of pregnant and postpartum women. J Sex Res 39 (2): 94–103.

Dennerstein, L., E. C. Dudley, et al. (1997). Sexuality, hormones and the menopausal transition. Maturitas 26 (2): 83–93.

Dennerstein, L., E. Dudley, et al. (1997). Well-being and the menopausal transition. J Psychosom Obstet Gynaecol 18 (2): 95–101.

Dennerstein, L., E. Dudley, et al. (2000). Life satisfaction, symptoms, and the menopausal transition. Medscape Womens Health 5 (4): E4.

Denton, D., R. Shade, et al. (1999). Neuroimaging of genesis and satiation of thirst and an interoceptor-driven theory of origins of primary consciousness. Proc Natl Acad Sci USA 96 (9): 5304–9.

Depue, R., J. Morrone-Stupinsky (2005). A neurobiobehavioral model of affiliative bonding: Implications for conceptualizing a human trait of affiliation. Behan Brain Sci 28:313–50.

Derbyshire, S. W, T E. Nichols, et al. (2002). Gender differences in patterns of cerebral activation during equal experience of painful laser stimulation. J Pain 3 (5): 401–11.

DeRubeis, R. J., S. D. Hollon, et al. (2005). Cognitive therapy vs medications in the treatment of moderate to severe depression. Arch Gen Psychiatry 62 (4): 409–16.

DeVries, A. C., M. B. DeVries, et al. (1995). Modulation of pair bonding in female prairie voles (Microtus ochrogaster) by corticosterone. Proc Natl Acad Sci USA 92 (17): 7744–48.

DeVries, A. C., M. B. DeVries, et al. (1996). The effects of stress on social preferences are sexually dimorphic in prairie voles. Proc Natl Acad Sci USA 93 (21): 11980–84.

DeVries, A. C., T Gupta, et al. (2002). Corticotropin-releasing factor induces social preferences in male prairie voles. Psychoneuroendocrinology 27 (6): 705–14.

DeVries, A. C., S. E. Taymans, et al. (1997). Social modulation of corticosteroid responses in male prairie voles. Ann NY Acad Sci 807:494–97.

DeVries, G. J. (1999). Brain sexual dimorphism and sex differences in parental and other social behaviors. In C. S. Carter, I. I. Lederhendler, and B. Kirkpatrick, eds., The Integrative Neurobiology ofAffiliation, 155–68. Cambridge, MA: MIT Press.

Dluzen, D. E. (2005). Estrogen, testosterone, and gender differences. Endocrine 27 (3): 259–68.

Dluzen, D. E. (2005). Unconventional effects of estrogen uncovered. Trends Pharmacol Sci 26 (10): 485–87.

Dobson, H., S. Ghuman, et al. (2003). A conceptual model of the influence of stress on female reproduction. Reproduction 125 (2): 151–63.

Dodge, K. A., J. D. Coie, et al. (1982). Behavior patterns of socially rejected and neglected preadolescents: The roles of social approach and aggression. J Abnorm Child Psychol 10 (3): 389–409.

Douda, D. (2005). Women turning to custom hormone therapy. WCCO TV, Kansas City, December 14, 2005.

Douma, S. L., C. Husband, et al. (2005). Estrogen-related mood disorders: Reproductive life cycle factors. ANS Adv Nurs Sci 28 (4): 364–75.

Dreher, J., P. Schmidt, et al. (2005). Menstrual cycle phase modulates the reward system in women. Society for Neuroscience meeting, Washington, DC.

Dunbar, R. (1996). Grooming, Gossip, and the Evolution ofLanguage. Cambridge, MA: Harvard University Press.

Dunn, K., L. Cherkas, and T. Spector (2005). Genes drive ability to orgasm. Biol Letter 5 (2): 308.

Duval, E, M. C. Mokrani, et al. (1999). Thyroid axis activity and serotonin function in major depressive episode. Psychoneuroendocrinology 24 (7): 695–712.

Eagly, A. H. (1986). Gender and aggressive behavior: A meta-analytic review of the social psychological literature. Psychol Bull 100 (2): 309–30.

Eberhard, W G. (1996). Female Control. Sexual Selection by Cryptic Female Choice. Princeton: Princeton University Press.

Edhborg, M., M. Friberg, et al. (2005). ’Struggling with life’: Narratives from women with signs of postpartum depression. Scand J Public Health 33 (4): 261–67.

Editorial (2005). Menstruation and reproduction in the context of therapy: Required reading for all therapists. Psychology of Women Quarterly 29 (3): 340–41.

Eisenberg, N. (1996). Gender development and gender effects. In The Handbook of Educational Psychology, ed. D. C. Berliner, 121–39. New York: Macmillan.

Eisenberg, N., R. A. Fabes, et al. (1993). The relations of emotionality and regulation to preschoolers’ social skills and sociometric status. Child Dev 64 (5): 1418–38.

Eisenberg, N., R. A. Fabes, et al. (1993). The relations of empathy-related emotions and maternal practices to children’s comforting behavior. J Exp Child Psychol 55 (2): 131–50.

Eisenberger, N. I., and M. D. Lieberman (2004). Why rejection hurts: A common neural alarm system for physical and social pain. Trends Cogn Sci 8 (7): 294–300.

Ekstrom, H. (2005). Trends in middle-aged women’s reports of symptoms, use of hormone therapy and attitudes towards it. Maturitas 52 (2): 154–64.

Elaysky, S., E. McAuley, et al. (2006). Physical activity enhances long-term quality of life in older adults: Efficacy, esteem, and affective influences. Ann Behav Med 30 (2): 138–45.

Elaysky, S., and E. McAuley (2005): Physical activity, symptoms, esteem, and life satisfaction during menopause. Maturitas 52 (3–4): 374–85.

Else-Quest, N. M., J. S. Hyde, et al. (2006). Gender differences in temperament: A meta-analysis. Psychol Bull 132 (1): 33–72.

Emanuele, E., P. Politi, et al. (2006). Raised plasma nerve growth factor levels associated with early-stage romantic love. Psychoneuroendocrinology 31 (3): 288–94.

Enserink, M. (2006). Let’s talk about sex-and drugs. Science 308 (5728): 1578.

Epel, E. S., E. H. Blackburn, et al. (2004). Accelerated telomere shortening in response to life stress. Proc Natl Acad Sci USA 101 (49): 17312–15.

Epel, E., S. Jimenez, et al. (2004). Are stress eaters at risk for the metabolic syndrome? Ann NY Acad Sci 1032:208–10.

Epel, E., Jue Lin, et al. (2006). Cell aging in relation to stress arousal and cardiovascular disease risk factors. Psychoneuroendocrinology 31 (3): 277–87.

Erickson, K. I., S. J. Colcombe, et al. (2005). Selective sparing of brain tissue in postmenopausal women receiving hormone replacement therapy. Neurobiol Aging 26 (8): 1205–13.

Erwin, R. J., R. C. Gur, et al. (1992). Facial emotion discrimination: 1. Task construction and behavioral findings in normal subjects. Psychiatry Res 42 (3): 231–40.

Esch, T., and G. B. Stefano (2005). The neurobiology of love. Neuro Endocrinol Lett 26 (3): 175–92.

Estanislau, C., and S. Morato (2005). Prenatal stress produces more behavioral alterations than maternal separation in the elevated plus-maze and in the elevated T-maze. Behav Brain Res 163 (1): 70–77.

Eysenck, S. B., and H. J. Eysenck (1978). Impulsiveness and venturesomeness: Their position in a dimensional system of personality description. Psychol Rep 43 (3, Pt. 2): 1247–55.

Faber, R. (1994). Physiological, emotional and behavioral correlates of gender segregation. In Childhood Gender Segregation: Causes and Consequences, ed. C. Leaper, 234–302. San Francisco: Jossey-Bass.

Fagot, B. I., R. Hagan, et al. (1985). Differential reactions to assertive and communicative acts of toddler boys and girls. Child Dev 56 (6): 1499–505.

Fagot, B. I., and M. D. Leinbach (1989). The young child’s gender schema: Environmental input, internal organization. Child Dev 60 (3): 663–72.

Farr, S. A., W. A. Banks, et al. (2000). Estradiol potentiates acetylcholine and glutamate-mediated post-trial memory processing in the hippocampus. Brain Res 864 (2): 263–69.

Farroni, T., M. Johnson, et al. (2005). Newborns’ preference for face-relevant stimuli: Effects of contrast polarity. Proc Natl Acad Sci USA 102 (47): 17245–50.

Featherstone, R. E., A. S. Fleming, et al. (2000). Plasticity in the maternal circuit: Effects of experience and partum condition on brain astrocyte number in female rats. Behav Neurosci 114 (1): 158–72.

Feingold, A. (1994). Gender differences in personality: A meta-analysis. Psychol Bull 116 (3): 429–56.

Ferguson, J. N., J. M. Aldag, et al. (2001). Oxytocin in the medial amygdala is essential for social recognition in the mouse. J Neurosci 21 (20): 8278–85.

Ferguson, T., and H. Eyre (2000). Engendering gender differences in shame and guilt: Stereotypes, socialization and situational pressures. In Gender and Emotion. Social Psychological Perspectives, ed. A. H. Fisher, 254–76. Cambridge: Cambridge University Press.

Fernandez-Guasti, A., F. P. Kruijver, et al. (2000). Sex differences in the distribution of androgen receptors in the human hypothalamus. J Comp Neurol 425 (3): 422–35.

Ferris, C. F, P. Kulkarni, et al. (2005). Pup suckling is more rewarding than cocaine: Evidence from functional magnetic resonance imaging and three-dimensional computational analysis. J Neurosci 25 (1): 149–56.

Finch, C. (2002). Evolution and the plasticity of aging in the reproductive schedules in long-lived animals: The importance of genetic variation in neuroendocrine mechanisms. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 4, 799–820. San Diego: Academic Press.

Fink, G., B. E. Sumner, et al. 0998). Sex steroid control of mood, mental state and memory Clin Exp Pharmacol Physiol 25 (10): 764–75.

Fischer, U., C. W Hess, et al. (2005). Uncrossed cortico-muscular projections in humans are abundant to facial muscles of the upper and lower face, but may differ between sexes. J Neurol 252 (1): 21–26.

Fish, E. W, D. Shahrokh, et al. (2004). Epigenetic programming of stress responses through variations in maternal care. Ann NT Acad Sci 1036:167–80.

Fisher, H. (2004). Why We Love: The Nature and Chemistry of Romantic Love. New York: Henry Holt.

Fisher, H. (2005). Personal communication.

Fisher, H., A. Aron, et al. (2005). Romantic love: An fMRI study of a neural mechanism for mate choice. J Comp Neurol 493 (1): 58–62.

Fisher, H. E., A. Aron, et al. (2002). Defining the brain systems of lust, romantic attraction, and attachment. Arch Sex Behav 31 (5): 413–19.

Fivush, R., and N. R. Hamond (1989). Time and again: Effects of repetition and retention interval on 2 year olds’ event recall. J Exp Child Psychol 47 (2): 259–73.

Flannery, K. A., and M. W Watson (1993). Are individual differences in fantasy play related to peer acceptance levels? J Genet Psychol 154 (3): 407–16.

Fleming, A. S., C. Corter, et al. (1993). Postpartum factors related to mother’s attraction to newborn infant odors. Dev Psychobiol 26 (2): 115–32.

Fleming, A. S., C. Corter, et al. (2002). Testosterone and prolactin are associated with emotional responses to infant cries in new fathers. Horm Behav 42 (4): 399–413.

Fleming, A. S., E. Klein, et al. (1992). The effects of a social support group on depression, maternal attitudes and behavior in new mothers. J Child Psychol Psychiatry 33 (4): 685–98.

Fleming, A. S., G. W. Kraemer, et al. (2002). Mothering begets mothering: The transmission of behavior and its neurobiology across generations. Pharmacol Biochem Behav 73 (1): 61–75.

Fleming, A. S., D. H. O’Day, et al. (1999). Neurobiology of mother-infant interactions: Experience and central nervous system plasticity across development and generations. Neurosci Biobehav Rev 23 (5): 673–85.

Fleming, A. S., D. Ruble, et al. (1997). Hormonal and experiential correlates of maternal responsiveness during pregnancy and the puerperium in human mothers. Horm Behav 31 (2): 145–58.

Fleming, A. S., and J. Sarker (1990). Experience-hormone interactions and maternal behavior in rats. Physiol Behav 47 (6): 1165–73.

Fleming, A. S., M. Steiner, et al. (1997). Cortisol, hedonics, and maternal responsiveness in human mothers. Horm Behav 32 (2): 85–98.

Forger, N. G., G. J. Rosen, et al. (2004). Deletion of Bax eliminates sex differences in the mouse forebrain. Proc Natl Acad Sci USA 101 (37): 13666–71.

Forger, N. G. (2006). Cell death and sexual differentiation of the nervous system. Neuroscience 138 (3): 929–38.

Fox, C., H. S. Wolff, and J. A. Baker (1970). Measurement of intravaginal and. intrauterine pressures human coitus by radio-telemetry. J Reprod Fert 22:243–51.

Francis, D., J. Diorio, et al. (1999). Nongenomic transmission across generations of maternal behavior and stress responses in the rat. Science 286 (5442): 1155–58.

Francis, D. D., F. A. Champagne, et al. (1999). Maternal care, gene expression, and the development of individual differences in stress reactivity. Ann NY Acad Sci 896:66–84.

Francis, D. D., J. Diorio, et al. (2002). Environmental enrichment reverses the effects of maternal separation on stress reactivity. J Neurosci 22 (18): 7840–43.

Francis, D. D., and M. J. Meaney (1999). Maternal care and the development of stress responses. Curr Opin Neurobiol 9 (1): 128–34.

Francis, D. D., L. J. Young, et al. (2002). Naturally occurring differences in maternal care are associated with the expression of oxytocin and vasopressin (Via) receptors: Gender differences. J Neuroendocrinol 14 (5): 349–53.

Franklin, T. (2006). Sex and ovarian steroids modulate brain-derived neurotrophic factor (BDNF) protein levels in rat hippocampus under stressful and non-stressful conditions. Psychoneuroendocrinology 31 1:38–48.

Freeman, E. W (2004). Luteal phase administration of agents for the treatment of premenstrual dysphoric disorder. CNS Drugs 18 (7): 453–68.

Frey, W (1985). Crying: The mystery of tears. Winston Pr (September 1985).

Fries, A. B., T E. Ziegler, et al. (2005). Early experience in humans is associated with changes in neuropeptides critical for regulating social behavior. Proc Natl Acad Sci USA 102 (47): 17237–40.

Frodi, A. (1977). Sex differences in perception of a provocation, a survey. Percept Mot Skills 44 (1): 113–14.

Frodi, A., J. Macaulay, et al. (1977). Are women always less aggressive than men? A review of the experimental literature. Psychol Bull 84 (4): 634–60.

Fry, D. P. (1992). Female aggression among the Zapotec of Oaxaca, Mexico. In K. Bjorkqvist and P. Niemela, eds., Of Mice and Women: Aspects of Female Aggression, 187–200. San Diego: Academic Press.

Fujita, E, E. Diener, et al. (1991). Gender differences in negative affect and wellbeing: The case for emotional intensity. J Pers Soc Psychol 61 (3): 427–34.

Furuta, M., and R. S. Bridges (2005). Gestation-induced cell proliferation in the rat brain. Brain Res Dev Brain Res 156 (1): 61–66.

Gaab, N., J. P Kennan, et al. (2003). The effects of gender on the neural substrates of pitch memory. J Cogn Neurosci 15 (6): 810–20.

Gangestad, S. W, and R. Thornhill (1998). Menstrual cycle variation in women’s preferences for the scent of symmetrical men. Proc Biol Sci 265 (1399): 927–33.

Garner, A. (1997). Conversationally Speaking. New York: McGraw-Hill.

Garstein, M. (2003). Studying infant temperament. Infant Behavior and Development 26:64–86.

Gatewood, J. D., and M. D. Morgan, et al. (2005). Motherhood mitigates aging-related decrements in learning and memory and positively affects brain aging in the rat. Brain Res Bull 66 (2): 91–98.

Genazzani, A. D. (2005). Neuroendocrine aspects of amenorrhea related to stress. Pediatr Endocrinol Rev 2 (4): 661–68.

Getchell, T. (1991). Smell and Taste in Health and Disease. New York: Raven Press.

Giammanco, M., G. Tabacchi, et al. (2005). Testosterone and aggressiveness. Med Sci Monit 11 (4): RA 136–45.

Giedd, J. (2005). Personal communication.

Giedd, J. N. (2003). The anatomy of mentalization: A view from developmental neuroimaging. Bull Menninger Clin 67 (2): 132–42.

Giedd, J. N. (2004). Structural magnetic resonance imaging of the adolescent brain. Ann NY Acad Sci 1021:77–85.

Giedd, J. N., J. Blumenthal, et al. (1999). Brain development during childhood and adolescence: A longitudinal MRI study. Nat Neurosci 2 (10): 861–63.

Giedd, J. N., F. X. Castellanos, et al. (1997). Sexual dimorphism of the developing human brain. Prog Neuropsychopharmacol Biol Psychiatry 21 (8): 1185–201.

Giedd, J. N., J. M. Rumsey, et al. (1996). A quantitative MRI study of the corpus callosum in children and adolescents. Brain Res Dev Brain Res 91 (2): 274–80.

Giedd, J. N., J. W. Snell, et al. (1996). Quantitative magnetic resonance imaging of human brain development: Ages 4–18. Cereb Cortex 6 (4): 551–60.

Giedd, J. N., A. C. Vaituzis, et al. (1996). Quantitative MRI of the temporal lobe, amygdala, and hippocampus in normal human development: Ages 4–18 years. J Comp Neurol 366 (2): 223–30.

Giltay, E. J., K. H. Kho, et al. (2005). The sex difference of plasma homovanillic acid is unaffected by cross-sex hormone administration in transsexual subjects. J Endocrinol 187 (1): 109–16.

Gingrich, B., Y. Liu, et al. (2000). Dopamine D2 receptors in the nucleus accumbens are important for social attachment in female prairie voles (Microtus ochrogaster). Behav Neurosci 114 (1): 173–83.

Gizewski, E. R., E. Krause, et al. (2006). Gender-specific cerebral activation during cognitive tasks using functional MRI: Comparison of women in midluteal phase and men. Neuroradiology 48 (1): 14–20.

Glazer, I. M. (1992). Interfemale aggression and resource scarcity in a cross–cultural perspective. In K. Bjorkqvist and P. Niemela, eds., Of Mice and Women: Aspects of Female Aggression, 163–72. San Diego: Academic Press.

Glickman, S. E., R. V. Short, et al. (2005). Sexual differentiation in three unconventional mammals: Spotted hyenas, elephants and tammar wallabies. Horm Behav 48 (4): 403–17.

Goldberg E., K. Podell, et al. (1994). Cognitive bias, functional cortical geometry and the frontal lobes: laterality, sex and handedness. J Cog Neurosci 6: 276–96.

Goldstat, R., E. Briganti, et al. (2003). Transdermal testosterone therapy improves well-being, mood, and sexual function in premenopausal women. Menopause 10 (5): 390–98.

Goldstein, J. M., M. Jerram, et al. (2006). Hormonal cycle modulates arousal circuitry in women using functional magnetic resonance imaging. J Neurosci 25 (40): 9309–16.

Goldstein, J. M., M. Jerram, et al. (2005). Sex differences in prefrontal cortical brain activity during FMRI of auditory verbal working memory. Neuropsychology 19 (4): 509–19.

Goldstein, J. M., L. J. Seidman, et al. (2001). Normal sexual dimorphism of the adult human brain assessed by in vivo magnetic resonance imaging. Cereb Cortex 11 (6): 490–97.

Golombok, S., and S. Fivush (1994). Gender Development. New York: Cambridge University Press.

Good, C. D., K. Lawrence, et al. (2003). Dosage-sensitive X-linked locus influences the development of amygdala and orbitofrontal cortex, and fear recognition in humans. Brain 126 (Pt. 11): 2431–46.

Goos, L. M., and S. Irwin (2002). Sex related factors in the perception of threatening facial expressions. Journal of Nonverbal Behavior 26 (1): 27–41.

Gootjes, L., A. Bouma, et al. (2006). Attention modulates hemispheric differences in functional connectivity: Evidence from MEG recordings. Neuroimage 30 (1): 245–53.

Goy, R. W, F. B. Bercovitch, et al. (1988). Behavioral masculinization is independent of genital masculinization in prenatally androgenized female rhesus macaques. Horm Behav 22 (4): 552–71.

Graham, C. A., E. Janssen, et al. (2000). Effects of fragrance on female sexual arousal and mood across the menstrual cycle. Psychophysiology 37 (1): 76–84.

Grammer, K. (1993). Androstadienone—a male pheromone? Ethol Sociobiol 14:201–7.

Gray, A., H. A. Feldman, et al. (1991). Age, disease, and changing sex hormone levels in middle-aged men: Results of the Massachusetts Male Aging Study. J Clin Endocrinol Metab 73 (5): 1016–25.

Gray, R B., B. C. Campbell, et al. (2004). Social variables predict between-subject but not day-to-day variation in the testosterone of U.S. men. Psychoneuroendocrinology 29 (9): 1153–62.

Green, R. (2002). Sexual identity and sexual orientation. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 4, 463–86. San Diego: Academic Press.

Grewen, K. M., S. S. Girdler, et al. (2005). Effects of partner support on resting oxytocin, cortisol, norephinephrine, and blood pressure before and after warm partner contact. Psychosom Med 67 (4): 531–38.

Griffin, L. D., and S. H. Mellon (1999). Selective serotonin reuptake inhibitors directly alter activity of neurosteroidogenic enzymes. Proc Natl Acad Sci USA 96 (23): 13512–17.

Grossman, M., and W Wood (1993). Sex differences in intensity of emotional experience: A social role interpretation. J Pers Soc Psychol 65 (5): 1010–22.

Grumbach, M. (2003). Puberty In Williams Textbook of Endocrinology, ed. R. H. Williams, 1115–286. New York: W B. Saunders.

Grumbach, M. (2005). Personal communication.

Grumbach, M. M. (2002). The neuroendocrinology of human puberty revisited. Horm Res 57 (Suppl. 2): 2–14.

Guay, A. (2005). Commentary on androgen deficiency in women and the FDA advisory board’s recent decision to request more safety data. Int J Impot Res 17 (4): 375–76.

Guay, A., and S. R. Davis (2002). Testosterone insufficiency in women: Fact or fiction? World J Urol 20 (2): 106–10.

Guay, A., J. Jacobson, et al. (2004). Serum androgen levels in healthy premenopausal women with and without sexual dysfunction: Part B: Reduced serum androgen levels in healthy premenopausal women with complaints of sexual dysfunction. Int J Impot Res 16 (2): 121–29.

Guay, A., and R. Munarriz, et al. (2004). Serum androgen levels in healthy premenopausal women with and without sexual dysfunction: Part A. Serum androgen levels in women aged 20–49 years with no complaints of sexual dysfunction. Int J Impot Res 16 (2): 112–20.

Guay, A. T (2002). Screening for androgen deficiency in women: Methodological and interpretive issues. Fertil Steril 77 (Suppl. 4): S83–88.

Guay, A. T., and J. Jacobson (2002). Decreased free testosterone and dehydroepiandrosterone-sulfate (DHEA-S) levels in women with decreased libido. J Sex Marital Ther 28 (Suppl. 1): 129 42.

Gulati, M. (2005). Exercise may ward off death in women with metabolic syndrome. American Heart Association Scientific Sessions, Philadelphia.

Gulati, M., H. R. Black, et al. (2005). The prognostic value of a nomogram for exercise capacity in women. N Engl J Med 353 (5): 468–75.

Gulinello, M., D. Lebesgue, et al. (2006). Acute and chronic estradiol treatments reduce memory deficits induced by transient global ischemia in female rats. Horm Behav 49 (2): 246–60.

Gur, R. C., F. Gunning-Dixon, et al. (2002). Sex differences in temporo-limbic and frontal brain volumes of healthy adults. Cereb Cortex 12 (9): 998–1003.

Gur, R. C., F M. Gunning-Dixon, et al. (2002). Brain region and sex differences in age association with brain volume: A quantitative MRI study of healthy young adults. Am J Geriatr Psychiatry 10 (1): 72–80.

Gur, R. C., L. H. Mozley, et al. (1995). Sex differences in regional cerebral glucose metabolism during a resting state. Science 267 (5197): 528–31.

Gurung, R. A., S. E. Taylor, et al. (2003). Accounting for changes in social support among married older adults: Insights from the MacArthur Studies of Successful Aging. Psychol Aging 18 (3): 487–96.

Gust, D. A., M. E. Wilson, et al. (2000). Activity of the hypothalamic-pituitaryadrenal axis is altered by aging and exposure to social stress in female rhesus monkeys. J Clin Endocrinol Metab 85 (7): 2556–63.

Guthrie, J. R., L. Dennerstein, et al. (2003). Central abdominal fat and endogenous hormones during the menopausal transition. Fertil Steril 79 (6): 1335–40.

Guthrie, J. R., L. Dennerstein, et al. (2003). Health care-seeking for menopausal problems. Climacteric 6 (2): 112–17.

Guthrie, J. R., L. Dennerstein, et al. (2004). The menopausal transition: A 9-year prospective population-based study: The Melbourne Women’s Midlife Health Project. Climacteric 7 (4): 375–89.

Gutteling, B. M., C. de Weerth, et al. (2005). The effects of prenatal stress on temperament and problem behavior of 27-month-old toddlers. Eur Child Adolesc Psychiatry 14 (1): 41–51.

Gutteling, B. M., C. de Weerth, et al. (2005). Prenatal stress and children’s cortisol reaction to the first day of school. Psychoneuroendocrinology 30 (6): 541–49.

Haier, R. J., R. E. Jung, et al. (2005). The neuroanatomy of general intelligence: Sex matters. Neuroimage 25 (1): 320–27.

Halari, R., M. Hines, et al. (2005). Sex differences and individual differences in cognitive performance and their relationship to endogenous gonadal hormones and gonadotropins. Behav Neurosci 119 (1): 104–17.

Halari, R., and V Kumari (2005). Comparable cortical activation with inferior performance in women during a novel cognitive inhibition task. Behav Brain Res 158 (1): 167–73.

Halari, R., V. Kumari, et al. (2004). The relationship of sex hormones and cortisol with cognitive functioning in schizophrenia. J Psychopharmacol 18 (3): 366–74.

Halari, R., T. Sharma, et al. (2006). Comparable fMRI activity with differential behavioural performance on mental rotation and overt verbal fluency tasks in healthy men and women. Exp Brain Res 169 (1): 1–14.

Halbreich, U. (2006). Major depression is not a diagnosis, it is a departure point to differential diagnosis-clinical and hormonal considerations. Psychoneuroendocrinology 31 (1): 16–22.

Halbreich, U., L. A. Lumley, et al. (1995). Possible acceleration of age effects on cognition following menopause. J Psychiatr Res 29 (3): 153–63.

Hall, J. A. (1978). Gender effects in decoding nonverbal cues. Psychol Bull 85: 8845–57.

Hall, J. A. (1984). Nonverbal sex differences: Communication accuracy and expressive style. Baltimore: Johns Hopkins University Press.

Hall, J. A., J. D. Carter, and T. G. Horgan (2000). Gender differences in the nonverbal communication of emotion. In A. H. Fischer, ed., Gender and Emotion: Social Psychological Perspectives, 97–117. London: Cambridge University Press.

Hall, L. A., A. R. Peden, et al. (2004). Parental bonding: A key factor for mental health of college women. Issues Ment Health Nurs 25 (3): 277–91.

Halpern, C. T, B. Campbell, et al. (2002). Associations between stress reactivity and sexual and nonsexual risk taking in young adult human males. Horm Behav 42 (4): 387–98.

Halpern, C. T, J. R. Udry, et al. (1997). Testosterone predicts initiation of coitus in adolescent females. Psychosom Med 59 (2): 161–71.

Hamann, S. (2005). Sex differences in the responses of the human amygdala. Neuroscientist 11 (4): 288–93.

Hamilton, W L., M. C. Diamond, et al. (1977). Effects of pregnancy and differential environments on rat cerebral cortical depth. Behav Biol 19 (3): 333–40.

Hammock, E. A., M. M. Lim, et al. (2005). Association of vasopressin la receptor levels with a regulatory microsatellite and behavior. Genes Brain Behav 4 (5): 289–301.

Hammock, E. A., and L. J. Young (2005). Microsatellite instability generates diversity in brain and sociobehavioral traits. Science 308 (5728): 1630–34.

Harman, S. M., E. A. Brinton, et al. (2004). Is the WHI relevant to HRT started in the perimenopause? Endocrine 24 (3): 195–202.

Harman, S. M., E. A. Brinton, et al. (2005). KEEPS: The Kronor Early Estrogen Prevention Study. Climacteric 8 (1): 3–12.

Harman, S. M., F. Naftolin, et al. (2005). Is the estrogen controversy over? Deconstructing the Women’s Health Initiative Study: A critical evaluation of the evidence. Ann NY Acad Sci 1052:43–56.

Harris, G. (2004). Pfizer gives up testing viagra on women. New York Times, February 28.

Harrison, K., ed. (1999). Tales from the screen: Enduring fright reactions to scary movies. Media Psychology, Spring: 15–22.

Haselton, M. G., D. M. Buss, et al. (2005). Sex, lies, and strategic interference: The psychology of deception between the sexes. Pers Soc Psychol Bull 31 (1): 3–23.

Hassey, C., L. Brizendine, et. al. (2006). To treat or not to treat? Depression in pregnancy and the use of SSRIs. Current Psychiatry 5 (4): 31–40.

Havlicek, J. (2005). Women prefer more dominant men for short-term mating before ovulation. Biol Letter 5 (2): 217–228.

Hawkes, K. (2003). Grandmothers and the evolution of human longevity. Am J Hum Biol 15 (3): 380–400.

Hawkes, K. (2004). Human longevity: The grandmother effect. Nature 428 (6979): 128–29.

Hawkes, K., J. F. O’Connell, et al. (1998). Grandmothering, menopause, and the evolution of human life histories. Proc Natl Acad Sci USA 95 (3): 1336–39.

Hayward, C., and K. Sanborn (2002). Puberty and the emergence of gender differences in psychopathology. J Adolesc Health 30 (4 Suppl.): 49–58.

Heinrichs, M., T Baumgartner, et al. (2003). Social support and oxytocin interact to suppress cortisol and subjective responses to psychosocial stress. Biol Psychiatry 54 (12): 1389–98.

Heinrichs, M., G. Meinlschmidt, et al. (2001). Effects of suckling on hypothalamic-pituitary-adrenal axis responses to psychosocial stress in postpartum lactating women. J Clin Endocrinol Metab 86 (10): 4798–804.

Heinrichs, M., I. Neumann, et al. (2002). Lactation and stress: Protective effects of breast-feeding in humans. Stress 5 (3): 195–203.

Helson, R., and B. Roberts (1992). The personality of young adult couples and wives’ work patterns. J Pers 60 (3): 575–97.

Helson, R., and C. J. Soto (2005). Up and down in middle age: Monotonic and nonmonotonic changes in roles, status, and personality. J Pers Soc Psychol 89 (2): 194–204.

Helson, R., and S. Srivastava (2001). Three paths of adult development: Conservers, seekers, and achievers. J Pers Soc Psychol 80 (6): 995–1010.

Henderson, V (2002). Protective effects of estrogen on aging and damaged neural systems. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 4, 821–40. San Diego: Academic Press.

Henderson, V W, J. R. Guthrie, et al. (2003). Estrogen exposures and memory at midlife: A population-based study of women. Neurology 60 (8): 1369–71.

Herbs, C. P. (2004). Annotation: Development of facial expression recognition from childhood to adolescence: Behavioural and neurological perspectives. J Child Psychol Psychiatry 45 (7): 1185–98.

Herbert, M. R., D. A. Ziegler, et al. (2005). Brain asymmetries in autism and developmental language disorder: A nested whole-brain analysis. Brain 128 (1): 213–26.

Herrera, E., N. Reissland, et al. (2004). Maternal touch and maternal child-directed speech: Effects of depressed mood in the postnatal period. J Affect Disord 81 (1): 29–39.

Hershberger, S. L., and N. L. Segal (2004). The cognitive, behavioral, and personality profiles of a male monozygotic triplet set discordant for sexual orientation. Arch Sex Behav 33 (5): 497–514.

Hickey, M., S. R. Davis, et al. (2005). Treatment of menopausal symptoms: What shall we do now? Lancet 366 (9483): 409–21.

Hill, C. A. (2002). Gender, relationship stage, and sexual behavior: The importance of partner emotional investment within specific situations. J Sex Res 39 (3): 228–40.

Hill, H., F. Ott, et al. (2006). Response execution in lexical decision tasks obscures sex-specific lateralization effects in language processing: Evidence from event-related potential measures during word reading. Cereb Cortex 16 (7): 978–89.

Hill, K. (1988). Trade offs in male and female reproductive strategies among the Ache. In Human Reproductive Behavior: A Darwinian Perspective, ed. Bertzig, and Borgerhoff, et al., 215–39. New York: Cambridge University Press.

Hines, M. (2002). Sexual differentiation of human brain and behavior. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 4, 425–62. San Diego: Academic Press.

Hines, M., S. F. Ahmed, et al. (2003). Psychological outcomes and gender-related development in complete androgen insensitivity syndrome. Arch Sex Behav 32 (2): 93–101.

Hines, M., C. Brook, et al. (2004). Androgen and psychosexual development: Core gender identity, sexual orientation and recalled childhood gender role behavior in women and men with congenital adrenal hyperplasia (CAH). J Sex Res 41 (1): 75–81.

Hines, M., and F. R. Kaufman (1994). Androgen and the development of human sex-typical behavior: Rough-and-tumble play and sex of preferred playmates in children with congenital adrenal hyperplasia (CAH). Child Dev 65 (4): 1042–53.

Hittelman, I H. (1979). Sex differences in neonatal eye contact time. Merrill-Palmer Q 25:171–84.

Hodes, G. E., and T J. Shorn (2005). Distinctive stress effects on learning during puberty. Horm Behav 48 (2): 163–71.

Holdcroft, A., L. Hall, et al. (2005). Phosphorus-31 brain MR spectroscopy in women during and after pregnancy compared with nonpregnant control subjects. AJNR Am J Neuroradiol 26 (2): 352–56.

Holden, C. (2005). Sex and the suffering brain. Science 308 (5728): 1574.

Holmstrom, R. (1992). Female aggression among the great apes. In K. Bjorkqvist and P. Niemela, eds., Of Mice and Women: Aspects of Female Aggression, 295–306. San Diego: Academic Press.

Holstege, G., et al. (2003). Brain activation during female sexual orgasm. Soc Neurosci Abstr 727:7.

Hoover-Dempsey, K. W (1986). Tears and weeping among professional women: In search of new understanding. Psychology of Women Quarterly 10:19–34.

Horgan, T. G., et al. (2004). Gender differences in memory for the appearance of others. Pers Soc Psychol Bull 30 (2): 185–96.

Howard, J. M. (2002). ‘Mitochondria Eve,’ ‘Y Chromosome Adam,’ testosterone, and human evolution. Riv Biol 95 (2): 319–25.

Howes, C. (1988). Peer interactions of young children. Monographs of the Society for Research in Child Development, serial no. 217, 53 (1).

Hrdy, S. (1999). Mother Nature. New York: Pantheon.

Hrdy, S. (2005). Personal communication.

Hrdy, S. B. (1974). Male-male competition and infanticide among the langurs (Presbytis entellus) of Abu, Rajasthan. Folia Primatol (Basel) 22 (1): 19–58.

Hrdy, S. B. (1977). Infanticide as a primate reproductive strategy. Am Sci 65 (1): 40–49.

Hrdy, S. B. (1997). Raising Darwin’s consciousness: Female sexuality and the prehominid origins of patriarchy. Human Nature 8 (1): 1–49.

Hrdy, S. B. (2000). The optimal number of fathers: Evolution, demography, and history in the shaping of female mate preferences. Ann NY Acad Sci 907: 75–96.

Huber, D., P. Veinante, et al. (2005). Vasopressin and oxytocin excite distinct neuronal populations in the central amygdala. Science 308 (5719): 245–48.

Hultcrantz, M. (2006). Estrogen and hearing: A summary of recent investigations. Acta Otolaryngol 126 (1): 10–14.

Hummel, T, F. Krone, et al. (2005). Androstadienone odor thresholds in adolescents. Horm Behav 47 (3): 306–10.

Huot, R. L., P. A. Brennan, et al. (2004). Negative affect in offspring of depressed mothers is predicted by infant cortisol levels at 6 months and maternal depression during pregnancy, but not postpartum. Ann NY Acad Sci 1032:234–36.

Hyde, J. S. (1984). How large are gender differences in aggression? A developmental meta-analysis. Dev Psychol 20:722–36.

Hyde, J. S. (1988). Gender differences in verbal ability: A meta-analysis. Psychol Bull 104 (1): 53–69.

Idiaka, T (2001). fMRI study of age-related differences in the medial temporal lobe responses to emotional faces. Society for Neuroscience, New Orleans.

Iervolino, A. C., M. Hines, et al. (2005). Genetic and environmental influences on sex-typed behavior during the preschool years. Child Dev 76 (4): 826–40.

Imperato-McGinley, J. (2002). Gender and behavior in subjects with genetic defects in male sexual differentiation. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 5, 303–46. San Diego: Academic Press.

Insel, T R. (2003). Is social attachment an addictive disorder? Physiol Behav 79 (3): 351–57.

Insel, T R., and R. D. Fernald (2004). How the brain processes social information: Searching for the social brain. Annu Rev Neurosci 27:697–722.

Insel, T R., B. S. Gingrich, et al. (2001). Oxytocin: Who needs it? Prog Brain Res 133: 59–66.

Insel, T R., and L. J. Young (2000). Neuropeptides and the evolution of social behavior. Curr Opin Neurobiol 10 (6): 784–89.

Institute of Medicine. (2003). Gender issues in medicine: Working-Group on Gender Issues in Medicine. Institute of Medicine, November.

Irwing, P, and R. Lynn (2005). Sex differences in means and variability on the progressive matrices in university students: A meta-analysis. Br J Psychol 96 (Pt. 4): 505–24.

Jacklin, C., and E. Maccoby (1978). Social behavior at thirty-three months in same-sex and mixed-sex dyads. Child Dev 49:557–69.

Jackson, A., D. Stephens, et al. (2005). Gender differences in response to lorazepam in a human drug discrimination study J Psychopharmacol 19 (6): 614–19.

Jasnow, A. M., J. Schulkin, et al. (2006). Estrogen facilitates fear conditioning and increases corticotropin-releasing hormone mRNA expression in the central amygdala in female mice. Horm Behav 49 (2): 197–205.

Jausovec, N., and K. Jausovec (2005). Sex differences in brain activity related to general and emotional intelligence. Brain Cogn 59 (3): 277–86.

Jawor, J. M., R. Young, et al. (2006). Females competing to reproduce: Dominance matters but testosterone may not. Horm Behav 49 (3): 362–68.

Jenkins, W J., and J. B. Becker (2003). Dynamic increases in dopamine during paced copulation in the female rat. Eur J Neurosci 18 (7): 1997–2001.

Jensvold, M. E. (1996). Psychopharmacology and women: Sex, gender and hormones. Washington: APA Press.

Joffe, H., and L. S. Cohen (1998). Estrogen, serotonin, and mood disturbance: Where is the therapeutic bridge? Biol Psychiatry 44 (9): 798–811.

Joffe, H., L. S. Cohen, et al. (2003). Impact of oral contraceptive pill use on premenstrual mood: Predictors of improvement and deterioration. Am J Obstet Gynecol 189 (6): 1523–30.

Joffe, H., J. E. Hall, et al. (2002). Vasomotor symptoms are associated with depression in perimenopausal women seeking primary care. Menopause 9 (6): 392–98.

Joffe, H., C. N. Soares, et al. (2003). Assessment and treatment of hot flushes and menopausal mood disturbance. Psychiatr Clin North Am 26 (3): 563–80.

Joffe, H. (2006). Personal communication.

Johns, J. M., D. A. Lubin, et al. (2004). Gestational treatment with cocaine and fluoxetine alters oxytocin receptor number and binding affinity in lactating rat dams. Int J Dev Neurosci 22 (5–6): 321–28.

Johnston, A. L., and S. E. File (1991). Sex differences in animal tests of anxiety. Physiol Behav 49 (2): 245–50.

Jones, B. A., and N. V Watson (2005). Spatial memory performance in androgen insensitive male rats. Physiol Behav 85 (2): 135–41.

Jones, N. A., T Field, et al. (2004). Greater right frontal EEG asymmetry and nonemphathic behavior are observed in children prenatally exposed to cocaine. Int J Neurosci 114 (4): 459–80.

Jordan, K., T. Wustenberg, et al. (2002). Women and men exhibit different cortical activation patterns during mental rotation tasks. Neuropsychologia 40 (13): 2397–408.

Jorm, A. F, K. B. Dear, et al. (2003). Cohort difference in sexual orientation: Results from a large age-stratified population sample. Gerontology 49 (6): 392–95.

Josephs, R. A., H. R. Markus, et al. (1992). Gender and self-esteem. J Pers Soc Psychol 63 (3): 391–402.

Jovanovic, T, S. Szilagyi, et al. (2004). Menstrual cycle phase effects on pre-pulse inhibition of acoustic startle. Psychophysiology 41 (3): 401–6.

Kaiser, J. (2005). Gender in the pharmacy: Does it matter? Science 308 (5728): 1572.

Kaiser, S., and N. Sachsen (2005). The effects of prenatal social stress on behaviour: Mechanisms and function. Neurosci Biobehav Rev 29 (2): 283–94.

Kajantie, E. (2006). The effects of sex and hormonal status on the physiological response to acute psychosocial stress. Psychoneuroendocrinology 31 (2): 151–78.

Kanin, E. (1970). A research note on male-female differentials in the experience of heterosexual love. J Sex Res 6 (1): 64–72.

Kaufman, J., B. Z. Yang, et al. (2004). Social supports and serotonin transporter gene moderate depression in maltreated children. Proc Natl Acad Sci USA 101 (49): 17316–21.

Kaufman, J. M., and A. Vermeulen (2005). The decline of androgen levels in elderly men and its clinical and therapeutic implications. Endocr Rev 26 (6): 833–76.

Keller-Wood, M., J. Silbiger, et al. (1988). Progesterone attenuates the inhibition of adrenocorticotropin responses by cortisol in nonpregnant ewes. Endocrinology 123 (1): 647–51.

Kendler, K. S., M. Gatz, et al. (2006). A Swedish national twin study of lifetime major depression. Am J Psychiatry 163 (1): 109–14.

Kendler, K. S., L. M. Thornton, et al. (2000). Stressful life events and previous episodes in the etiology of major depression in women: An evaluation of the ’kindling’ hypothesis. Am J Psychiatry 157 (8): 1243–51.

Kendrick, K. M. (2000). Oxytocin, motherhood and bonding. Exp Physiol 85 (Spec. No.): 1115–1245.

Kendrick, K. M., A. P. Da Costa, et al. (1997). Neural control of maternal behavior and olfactory recognition of offspring. Brain Res Bull 44:383–95.

Kendrick, K. M., F. Levy, et al. (1992). Changes in the sensory processing of olfactory signals induced by birth in sleep. Science 256 (5058): 833–36.

Kenyon, C. (2005). Personal communication.

Kenyon, C. (2005). The plasticity of aging: Insights from long-lived mutants. Cell 120 (4): 449–60.

Keverne, E. B., C. M. Nevison, and F. L. Martel (1999). Early learning and the social bond. In C. S. Carter, I. I. Lederhendler, and B. Kirkpatrick, eds., The Integrative Neurobiology of Affiliation, 263–74. Cambridge, MA: MIT Press.

Kiecolt-Glaser, J. K., R. Glaser, et al. (1998). Marital stress: Immunologic, neuroendocrine, and autonomic correlates. Ann NY Acad Sci 840:656–63.

Kiecolt-Glaser, J. K., T J. Loving, et al. (2005). Hostile marital interactions, proinflammatory cytokine production, and wound healing. Arch Gen Psychiatry 62 (12): 1377–84.

Kiecolt-Glaser, J. K., T Newton, et al. (1996). Marital conflict and endocrine function: Are men really more physiologically affected than women? J Consult Clin Psychol 64 (2): 324–32.

Kimura, K., M. Ote, et al. (2005). Fruitless specifies sexually dimorphic neural circuitry in the Drosophila brain. Nature 438 (7065): 229–33.

Kinnunen, A. K., J. I. Koenig, et al. (2003). Repeated variable prenatal stress alters pre- and postsynaptic gene expression in the rat frontal pole. J Neurochem 86 (3): 736–48.

Kinsley, C. H., L. Madonia, et al. (1999). Motherhood improves learning and memory. Nature 402 (6758): 137–38.

Kinsley, C. H., R. Trainer, et al. (2006). Motherhood and the hormones of pregnancy modify concentrations of hippocampal neuronal dendritic spines. Horm Behav 49 (2): 131–42.

Kirsch, P, C. Esslingen, et al. (2005). Oxytocin modulates neural circuitry for social cognition and fear in humans. J Neurosci 25 (49): 11489–93.

Kirschbaum, C., B. M. Kudielka, et al. (1999). Impact of gender, menstrual cycle phase, and oral contraceptives on the activity of the hypothalamuspituitary-adrenal axis. Psychosom Med 61 (2): 154–62.

Klatzkin, R. R., A. L. Morrow, et al. (2006). Histories of depression, allopregnanolone responses to stress, and premenstrual symptoms in women. Biol Psychol 71 (1): 2–11.

Klein, L. C., and E. J. Corwin (2002). Seeing the unexpected: How sex differences in stress responses may provide a new perspective on the manifestation of psychiatric disorders. Curr Psychiatry Rep 4 (6): 441–48.

Knafo, A., A. C. Iervolino, et al. (2005). Masculine girls and feminine boys: Genetic and environmental contributions to atypical gender development in early childhood. J Pers Soc Psychol 88 (2): 400–12.

Knaus, T. A., A. M. Bollich, et al. (2004). Sex-linked differences in the anatomy of the perisylvian language cortex: A volumetric MRI study of gray matter volumes. Neuropsychology 18 (4): 738–47.

Knaus, T. A., A. M. Bollich, et al. (2006). Variability in perisylvian brain anatomy in healthy adults. Brain Lang 97 (2): 219–32.

Knickmeyer, R., S. Baron-Cohen, et al. (2006). Androgens and autistic traits: A study of individuals with congenital adrenal hyperplasia. Horm Behav 50 (1): 148–53.

Knickmeyer, R., S. Baron-Cohen, et al. (2005). Foetal testosterone, social relationships, and restricted interests in children. J Child Psychol Psychiatry 46 (2): 198–210.

Knickmeyer, R. C., S. Wheelwright, et al. (2005). Gender-typed play and amniotic testosterone. Dev Psychol 41 (3): 517–28.

Knight, G., I. Gunthrie, et al. (2002). Emotional arousal and gender differences in aggression: A meta-analysis. Aggressive Behavior 28:366–93.

Koch, P. (2005). Feeling Frumpy: The relationships between body image and sexual response changes in midlife women. J Sex Res 42 (3): 212–19.

Kochanska, G., K. DeVet, et al. (1994). Maternal reports of conscience development and temperament in young children. Child Dev 65 (3): 852–68.

Kochunov, P., J. F. Mangin, et al. (2005). Age-related morphology trends of cortical sulci. Hum Brain Mapp 26 (3): 210–20.

Komesaroff, P. A., M. D. Esler, et al. (1999). Estrogen supplementation attenuates glucocorticoid and catecholamine responses to mental stress in perimenopausal women. J Clin Endocrinol Metab 84 (2): 606–10.

Korol, D. L. (2004). Role of estrogen in balancing contributions from multiple memory systems. Neurobiol Learn Mem 82 (3): 309–23.

Korol, D. L., E. L. Malin, et al. (2004). Shifts in preferred learning strategy across the estrous cycle in female rats. Horm Behav 45 (5): 330–38.

Kosfeld, M., M. Heinrichs, et al. (2005). Oxytocin increases trust in humans. Nature 435 (7042): 673–76.

Kravitz, H. (2005). Relationship of day-to-day reproductive levels to sleep in midlife women. Arch Intern Med 165:2370–76.

Kring, A. M. (2000). Gender and anger. In Gender and Emotion: Social Psychological Perspectives. Studies in Emotion and Social Interaction, ed. A. H. Fischer, 2nd series (211–31). New York: Cambridge University Press.

Kring, A. M. (1998). Sex differences in emotion: Expression, experience, and physiology. J Pers Soc Psychol 74 (3): 686–703.

Krpan, K. M., R. Coombs, et al. (2005). Experiential and hormonal correlates of maternal behavior in teen and adult mothers. Horm Behav 47 (1): 112–22.

Krueger, R. B., and M. S. Kaplan (2002). Treatment resources for the paraphilic and hypersexual disorders. J Psychiatr Pract 8 (1): 59–60.

Kruijver, F. P., A. Fernandez-Guasti, et al. (2001). Sex differences in androgen receptors of the human mamillary bodies are related to endocrine status rather than to sexual orientation or transsexuality. J Clin Endocrinol Metab 86 (2): 818–27.

Kudielka, B. M., A. Buske-Kirschbaum, et al. (2004). HPA axis responses to laboratory psychosocial stress in healthy elderly adults, younger adults, and children: Impact of age and gender. Psychoneuroendocrinology 29 (1): 83–98.

Kudielka, B. M., and C. Kirschbaum (2005). Sex differences in HPA axis responses to stress: A review. Biol Psychol 69 (1): 113–32.

Kudielka, B. M., A. K. Schmidt-Reinwald, et al. (1999). Psychological and endocrine responses to psychosocial stress and dexamethasone/corticotropinreleasing hormone in healthy postmenopausal women and young controls: The impact of age and a two-week estradiol treatment. Neuroendocrinology 70 (6): 422–30.

Kuhlmann, S., C. Kirschbaum, et al. (2005). Effects of oral cortisol treatment in healthy young women on memory retrieval of negative and neutral words. Neurobiol Learn Mem 83 (2): 158–62.

Kuhlmann, S., and O. T Wolf (2005). Cortisol and memory retrieval in women: influence of menstrual cycle and oral contraceptives. Psychopharmacology (Berl) 183 (1): 65–71.

Kurosaki, M., N. Shirao, et al. (2006). Distorted images of one’s own body activates the prefrontal cortex and limbic/paralimbic system in young women: A functional magnetic resonance imaging study. Biol Psychiatry 59 (4): 380–86.

Kurshan, N., and C. Neill Epperson (2006). Oral contraceptives and mood in women with and without premenstrual dysphoria: A theoretical model. Arch Women Ment Health 9 (1): 1–14.

Labouvie-Vief, G., M. A. Lumley, et al. (2003). Age and gender differences in cardiac reactivity and subjective emotion responses to emotional autobiographical memories. Emotion 3 (2): 115–26.

Ladd, C. O., D. J. Newport, et al. (2005). Venlafaxine in the treatment of depressive and vasomotor symptoms in women with perimenopausal depression. Depress Anxiety 22 (2): 94–97.

Lakoff, R. (1976). Language and Women’s Place. New York: Harper & Row.

Lambert, K. G., A. E. Berry, et al. (2005). Pup exposure differentially enhances foraging ability in primiparous and nulliparous rats. Physiol Behav 84 (5): 799–806.

Laumann, E. O., A. Nicolosi, et al. (2005). Sexual problems among women and men aged 40–80: Prevalence and correlates identified in the Global Study of Sexual Attitudes and Behaviors. Int J Impot Res 17 (1): 39–57.

Laumann, E. O., A. Paik, et al. (1999). Sexual dysfunction in the United States: Prevalence and predictors. JAMA 281 (6): 537–44.

Lavelli, M., and A. Fogel (2002). Developmental changes in mother-infant face-to-face communication: Birth to 3 months. Dev Psychol 38 (2): 288–305.

Lawal, A., M. Kern, et al. (2005). Cingulate cortex: A closer look at its gut-related functional topography. Am J Physiol Gastrointest Liver Physiol 289 (4): G722–30.

Lawrence, P. (2006). Men, women and ghosts in science. PLoS Biology 4 (1): 19.

Lawrence, P. A. (2003). The politics of publication. Nature 422 (6929): 259–61.

Leaper, C., and T E. Smith (2004). A meta-analytic review of gender variations in children’s language use: Talkativeness, affiliative speech, and assertive speech. Dev Psychol 40 (6): 993–1027.

Leckman, J. F, R. Feldman, et al. (2004). Primary parental preoccupation: Circuits, genes, and the crucial role of the environment. J Neural Transco 111 (7): 753–71.

Leckman, J. F, and L. C. Mayes (1999). Preoccupations and behaviors associated with romantic and parental love: Perspectives on the origin of obsessive-compulsive disorder. Child Adolesc Psychiatr Clin N Am 8 (3): 635–65.

Lederman, S. A. (2004). Influence of lactation on body weight regulation. Nutr Rev 62 (7, Pt. 2): 5112–19.

Lederman, S. A., V Rauh, et al. (2004). The effects of the World Trade Center event on birth outcomes among term deliveries at three lower Manhattan hospitals. Environ Health Perspect 112 (17): 1772–78.

Lee, M., U. F. Bailer, et al. (2005). Relationship of a 5-HT transporter functional polymorphism to 5-HT1A receptor binding in healthy women. Mol Psychiatry 10 (8): 715–16.

Lee, T M., H. L. Liu, et al. (2002). Gender differences in neural correlates of recognition of happy and sad faces in humans assessed by functional magnetic resonance imaging. Neurosci Lett 333 (1): 131–36.

Lee, T M., H. L. Liu, et al. (2005). Neural activities associated with emotion recognition observed in men and women. Mol Psychiatry 10 (5): 450–55.

Leeb, R. T R., and E Gillian (2004). Here’s looking at you, kid! A longitudinal study of perceived gender differences in mutual gaze behavior in young infants. Sex Roles 50 (1–2): 1–5.

Legato, M. J. (2005). Men, women, and brains: What’s hardwired, what’s learned, and what’s controversial. Gend Med 2 (2): 59–61.

Leibenluft, E., M. I. Gobbini, et al. (2004). Mothers’ neural activation in response to pictures of their children and other children. Biol Psychiatry 56 (4): 225–32.

Leppanen, J. M. H. (2001). Emotion recognition and social adjustment in school-aged girls and boys. Scand J Psychol 42 (5): 429–35.

Leresche, L., L. A. Mancl, et al. (2005). Relationship of pain and symptoms to pubertal development in adolescents. Pain 118 (1–2): 201–9.

LeVay, S. (1991). A difference in hypothalamic structure between heterosexual and homosexual men. Science 253 (5023): 1034–37.

Levenson, R. W (2003). Blood, sweat, and fears: The autonomic architecture of emotion. Ann NY Acad Sci 1000:348–66.

Levesque, J., F. Eugene, et al. (2003). Neural circuitry underlying voluntary suppression of sadness. Biol Psychiatry 53 (6): 502–10.

Levesque, J., Y Joanette, et al. (2003). Neural correlates of sad feelings in healthy girls. Neuroscience 121 (3): 545–51.

Lewis, D. A., D. Cruz, et al. (2004). Postnatal development of prefrontal inhibitory circuits and the pathophysiology of cognitive dysfunction in schizophrenia. Ann NY Acad Sci 1021:64–76.

Lewis, M. (1997). Social behavior and language acquisition. In Interactional conversation and the development of language, ed. B. Hallett, 313–30. New York: Wiley.

Li, C. S., T R. Kosten, et al. (2005). Sex differences in brain activation during stress imagery in abstinent cocaine users: A functional magnetic resonance imaging study. Biol Psychiatry 57 (5): 487–94.

Li, H., S. Pin, et al. (2005). Sex differences in cell death. Ann Neurol 58 (2): 317–21.

Li, L., E. B. Keverne, et al. (1999). Regulation of maternal behavior and offspring growth by paternally expressed Peg. Science 284 (5412): 330–33.

Li, M., and A. S. Fleming (2003). The nucleus accumbens shell is critical for normal expression of pup-retrieval in postpartum female rats. Behav Brain Res 145 (1–2): 99–111.

Li, R., and Y Shen (2005). Estrogen and brain: Synthesis, function and diseases. Front Biosci 10: 257–67.

Li, Z. J., H. Matsuda, et al. (2004). Gender difference in brain perfusion 99mTcECD SPECT in aged healthy volunteers after correction for partial volume effects. Nucl Med Commun 25 (10): 999–1005.

Light, K. C., K. M. Grewen, et al. (2004). Deficits in plasma oxytocin responses and increased negative affect, stress, and blood pressure in mothers with cocaine exposure during pregnancy. Addict Behav 29 (8): 1541–64.

Light, K. C., K. M. Grewen, et al. (2005). More frequent partner hugs and higher oxytocin levels are linked to lower blood pressure and heart rate in premenopausal women. Biol Psychol 69 (1): 5–21.

Light, K. C., K. M. Grewen, et al. (2005). Oxytocinergic activity is linked to lower blood pressure and vascular resistance during stress in postmenopausal women on estrogen replacement. Horm Behav 47 (5): 540–48.

Light, K. C., T E. Smith, et al. (2000). Oxytocin responsivity in mothers of infants: A preliminary study of relationships with blood pressure during laboratory stress and normal ambulatory activity. Health Psychol 19 (6): 560–67.

Lim, M. M., I. F Bielsky, et al. (2005). Neuropeptides and the social brain: Potential rodent models of autism. Int J Dev Neurosci 23 (2–3): 235–43.

Lim, M. M., E. A. Hammock, et al. (2004). The role of vasopressin in the genetic and neural regulation of monogamy. J Neuroendocrinol 16 (4): 325–32.

Lim, M. M., A. Z. Murphy, et al. (2004). Ventral striatopallidal oxytocin and vasopressin V I a receptors in the monogamous prairie vole (Microtus ochrogaster). J Comp Neurol 468 (4): 555–70.

Lim, M. M., H. P. Nair, et al. (2005). Species and sex differences in brain distribution of corticotropin-releasing factor receptor subtypes 1 and 2 in monogamous and promiscuous vole species. J Comp Neurol 487 (1): 75–92.

Lim, M. M., Z. Wang, et al. (2004). Enhanced partner preference in a promiscuous species by manipulating the expression of a single gene. Nature 429 (6993): 754–57.

Lim, M. M., and L. J. Young (2004). Vasopressin-dependent neural circuits underlying pair bond formation in the monogamous prairie vole. Neuroscience 125 (1): 35–45.

Lobo, R. (2000). Menopause. San Diego: Academic Press.

Lobo, R. A. (2005). Appropriate use of hormones should alleviate concerns of cardiovascular and breast cancer risk. Maturitas 51 (1): 98–109.

Logsdon, M. C., K. Wisner, et al. (2006). Raising the awareness of primary care providers about postpartum depression. Issues Ment Health Nurs 27 (1): 59–73.

Lonstein, J. S. (2005). Reduced anxiety in postpartum rats requires recent physical interactions with pups, but is independent of suckling and peripheral sources of hormones. Horm Behav 47 (3): 241–55.

Lovell-Badge, R. (2005). Aggressive behaviour: Contributions from genes on the Y chromosome. Novartis Found Symp 268:20–33; discussion 33–41, 96–99.

Lovic, V, and A. S. Fleming (2004). Artificially-reared female rats show reduced prepulse inhibition and deficits in the attentional set shifting task-reversal of effects with material-like licking stimulation. Behav Brain Res 148 (1–2): 209–19.

Lu, N. Z., and C. L. Bethea (2002). Ovarian steroid regulation of 5-HT 1 A receptor binding and G protein activation in female monkeys. Neuropsychopharmacology 27 (1): 12–24.

Luisi, A. F., and J. E. Pawasauskas (2003). Treatment of premenstrual dysphoric disorder with selective serotonin reuptake inhibitors. Pharmacotherapy 23 (9): 1131–40.

Luna, B. (2004). Algebra and the adolescent brain. Trends Cogn Sci 8 (10): 437–39.

Luna, B., K. E. Garver, et al. (2004). Maturation of cognitive processes from late childhood to adulthood. Child Dev 75 (5): 1357–72.

Lunde, I., G. K. Larson, et al. (1991). Sexual desire, orgasm, and sexual fantasies: A study of 625 Danish women born in 1910, 1936 and 1958. J Sex Educ Ther 17:62–70.

Lundstrom, J. N., M. Goncalves, et al. (2003). Psychological effects of subthreshold exposure to the putative human pheromone 4,16-androstadien-3-one. Horm Behav 44 (5): 395–401.

Lynam, D. (2004). Personality pathways to impulsive behavior and their relations to deviance: Results from three samples. Journal of Quantitative Criminology 20:319–41.

McCarthy, M. M., C. H. McDonald, et al. (1996). An anxiolytic action of oxytocin is enhanced by estrogen in the mouse. Physiol Behav 60 (5): 1209–15.

McClintock, M. (2002). Pheromones, odors and vsana: The neuroendocrinology of social chemosignals in humans and animals. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 1, 797–870.

McClintock, M. K. (1998). On the nature of mammalian and human pheromones. Ann NrAcad Sci 855:390–92.

McClintock, M. K., S. Bullivant, et al. (2005). Human body scents: Conscious perceptions and biological effects. Chem Senses 30 (Suppl. 1): i135–1137.

McClure, E. B. (2000). A meta-analytic review of sex differences in facial expression processing and their development in infants, children, and adolescents. Psychol Bull 126 (3): 424–53.

McClure, E. B., C. S. Monk, et al. (2004). A developmental examination of gender differences in brain engagement during evaluation of threat. Biol Psychiafty 55 (11): 1047–55.

Maccoby, E. E. (1959). Role-taking in childhood and its consequences for social learning. Child Dev 30 (2): 239–52.

Maccoby, E. E. (1998). The Two Sexes: Growing Up Apart; Coming Together. Cambridge, MA: Harvard University Press.

Maccoby, E. E. (2005). Personal communication.

Maccoby, E. E., and C. N. Jacklin (1973). Stress, activity, and proximity seeking: Sex differences in the year-old child. Child Dev 44 (1): 34–12.

Maccoby, E. E., and C. N. Jacklin (1980). Sex differences in aggression: A rejoinder and reprise. Child Dev 51 (4): 964–80.

Maccoby, E. E., and C. N. Jacklin (1987). Gender segregation in childhood. Adv Child Dev Behav 20:239–87.

McCormick, C. M., and E. Mahoney (1999). Persistent effects of prenatal, neonatal, or adult treatment with flutamide on the hypothalamic-pituitaryadrenal stress response of adult male rats. Horm Behav 35 (1): 90–101.

McEwen, B. S. (2001). Invited review: Estrogen’s effects on the brain: Multiple sites and molecular mechanisms. J Appl Physiol 91 (6): 2785–801.

McEwen, B. S., and J. P. Olie (2005). Neurobiology of mood, anxiety, and emotions as revealed by studies of a unique antidepressant: Tianeptine. Mol Psychiatry 10 (6): 525–37.

McFadden, D., and E. G. Pasanen (1998). Comparison of the auditory systems of heterosexuals and homosexuals: Click-evoked otoacoustic emissions. Proc Natl Acad Sci USA 95 (5): 2709–13.

McFadden, D., and E. G. Pasanen (1999). Spontaneous otoacoustic emissions in heterosexuals, homosexuals, and bisexuals. J Acoust Soc Am 105 (4): 2403–13.

McGinnis, M. Y (2004). Anabolic androgenic steroids and aggression: Studies using animal models. Ann NY Acad Sci 1036:399–415.

McManis, M. H., M. M. Bradley, et al. (2001). Emotional reactions in children: Verbal, physiological, and behavioral responses to affective pictures. Psychophysiology 38 (2): 222–31.

Maciejewski, R K., H. G. Prigerson, et al. (2001). Sex differences in event-related risk for major depression. Psychol Med 31 (4): 593–604.

Mackey, R. (2001). Psychological intimacy in the lasting relationships of heterosexual and same-gender couples. Sex Roles 43 (3–4): 201.

Mackie, D. M., T. Devos, et al. (2000). Intergroup emotions: Explaining offensive action tendencies in an intergroup context. J Pers Soc Psychol 79 (4): 602–16.

Madden, T E., L. F. Barrett, et al. (2000). Sex differences in anxiety and depression: Empirical evidence and methodological questions. In Gender and Emotion: Social Psychological Perspectives: Studies in Emotion and Social Interaction, ed. A. H. Fischer, 2nd series, 277–98. New York: Cambridge University Press.

Maestripieri, D. (2005). Early experience affects the intergenerational transmission of infant abuse in rhesus monkeys. Proc Natl Acad Sci USA 102 (27): 9726–29.

Maestripieri, D. (2005). Effects of early experience on female behavioural and reproductive development in rhesus macaques. Proc Biol Sci 272 (1569): 1243–48.

Maestripieri, D., S. G. Lindell, et al. (2005). Neurobiological characteristics of rhesus macaque abusive mothers and their relation to social and maternal behavior. Neurosci Biobehav Rev 29 (1): 51–57.

Magalhaes, P. V, and R. T. Pinheiro (2006). Pharmacological treatment of postpartum depression. Acta Psychiatr Scand 113 (1): 75–76.

Maki, P. M., A. B. Zonderman, et al. (2001). Enhanced verbal memory in non-demented elderly women receiving hormone-replacement therapy. Am J Psychiatry 158 (2): 227–33.

Malatesta, C. Z., and J. M. Haviland (1982). Learning display rules: The socialization of emotion expression in infancy Child Dev 53 (4): 991–1003.

Mandal, M. K. (1985). Perception of facial affect and physical proximity. Percept Mot Skills 60 (3): 782.

Mani, S. (2002). Mechanisms of progesterone receptor action in the brain. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 3, 643–82: San Diego: Academic Press.

Mann, P. E., and J. A. Babb (2005). Neural steroid hormone receptor gene expression in pregnant rats. Brain Res Mol Brain Res 142 (1): 39–46.

Manning, J. T, A. Stewart, et al. (2004). Sex and ethnic differences in 2nd to 4th digit ratio of children. Early Hum Dev 80 (2): 161–68.

Marshall, E. (2005). From dearth to deluge. Science 308 (5728): 1570.

Martel, F L., C. M. Nevison, et al. (1993). Opioid receptor blockade reduces maternal affect and social grooming in rhesus monkeys. Psychoneuroendocrinology 18 (4): 307–21.

Martin-Loeches, M., R. M. Orti, et al. (2003). A comparative analysis of the modification of sexual desire of users of oral hormonal contraceptives and intrauterine contraceptive devices. Eur J Contracept Reprod Health Care 8 (3): 129–34.

Masoni, S., A. Maio, et al. (1994). The couvade syndrome. J Psychosom Obstet Gynaecol 15 (3): 125–31.

Mass, J. (1998). Sleep: The Revolutionary Program that Prepares Your Mind for Peak Performance. New York: HarperCollins.

Mathews, G. A., B. A. Fane, et al. (2004). Androgenic influences on neural asymmetry: Handedness and language materialization in individuals with congenital adrenal hyperplasia. Psychoneuroendocrinology 29 (6): 810–22.

Matthews, T. J., P. Abdelbaky, et al. (2005). Social and sexual motivation in the mouse. Behav Neurosci 119 (6): 1628–39.

Matthiesen, A. S., A. B. Ransjo-Arvidson, et al. (2001). Postpartum maternal oxytocin release by newborns: Effects of infant hand massage and sucking. Birth 28 (1): 13–19.

Mazure, C. M., and P. K. Maciejewski (2003). A model of risk for major depression: Effects of life stress and cognitive style vary by age. Depress Anxiety 17 (1): 26–33.

Meaney, M. (2001). From a culture of blame to a culture of safety-the role of institutional ethics committees. Bioethics Forum 17 (2): 32–42.

Meaney, M. J. (2001). Maternal care, gene expression, and the transmission of individual differences in stress reactivity across generations. Annu Rev Neurosci 24:1161–92.

Meaney, M. J., and M. Szyf (2005). Environmental programming of stress responses through DNA methylation: Life at the interface between a dynamic environment and a fixed genome. Dialogues Clin Neurosci 7 (2): 103–23.

Meaney, M. J., and M. Szyf (2005). Maternal care as a model for experience dependent chromatin plasticity? Trends Neurosci 28 (9): 456–63.

Mellon, S., L. Brizendine, and S. Conrad (2004). Neurosteroids, PMS and depression. Behavioral Pharmacology 15:22–28.

Mellon, S., S. Conrad, et al. (2006). Allopregnanolone synthesis vs cycle vs normal vs PMDD. In preparation.

Mendelsohn, M. E., and R. H. Karas (2005). Molecular and cellular basis of cardiovascular gender differences. Science 308 (5728): 1583–87.

Mendoza, E., and G. Carballo (1999). Vocal tremor and psychological stress. J Voice 13 (1): 105–12.

Mendoza, S. P. (1999). Attachment relationships in New World primates. In C. S. Carter, I. I. Lederhendler, and B. Kirkpatrick, eds., The Integrative Neurobiology of Affiliation, 93–100. Cambridge, MA: MIT Press.

Merzenich, M. M., J. H. Kaas, et. al. (1983). Topographic reorganization of somatosensory cortical areas 3b and 1 in adult monkeys following restricted deafferentation. Neuroscience 8 (1): 33–35.

Miller, G. E., N. Rohleder, et al. (2006). Clinical depression and regulation of the inflammatory response during acute stress. Psychosom Med 67 (5): 679–87.

Miller, K. J., J. C. Conney, et al. (2002). Mood symptoms and cognitive performance in women estrogen users and nonusers and men. J Am Geriatr Soc 50 (11): 1826–30.

Miller, S. M., and J. S. Lonstein (2005). Dopamine dl and d2 receptor antagonism in the preoptic area produces different effects on maternal behavior in lactating rats. Behav Neurosci 119 (4): 1072–83.

Mitchell, J. P, M. R. Banaji, et al. (2005). The link between social cognition and self-referential thought in the medial prefrontal cortex. J Cogn Neurosci 17 (8): 1306–15.

Moffitt, T (2001). Sex Differences in Antisocial Behavior. Cambridge: Cambridge University Press.

Mogi, K., T Funabashi, et al. (2005). Sex difference in the response of melanin-concentrating hormone neurons in the lateral hypothalamic area to glucose, as revealed by the expression of phosphorylated cyclic adenosine 3’, 5’- monophosphate response element-binding protein. Endocrinology 146 (8): 3325–33.

Monks, D. A., J. S. Lonstein, et al. (2003). Got milk? Oxytocin triggers hippocampal plasticity Nat Neurosci 6 (4): 327–28.

Monnet, F. P., and T. Maurice (2006). The sigma(1) protein as a target for the non-genomic effects of neuro(active) steroids: Molecular, physiological, and behavioral aspects. J Pharmacol Sci 100 (2): 93–118.

Morgan, H. D., A. S. Fleming, et al. (1992). Somatosensory control of the onset and retention of maternal responsiveness in primiparous Sprague-Dawley rats. Physiol Behav 51 (3): 549–55.

Morgan, M. A., J. Schulkin, et al. (2004). Estrogens and non-reproductive behaviors related to activity and fear. Neurosci Biobehav Rev 28 (1): 55–63.

Morgan, M. L., I. A. Cook, et al. (2005). Estrogen augmentation of antidepressants in perimenopausal depression: A pilot study. J Clin Psychiatry 66 (6): 774–80.

Morley-Fletcher, S., M. Puopolo, et al. (2004). Prenatal stress affects 3, 4-methylenedioxymethamphetamine pharmacokinetics and drug-induced motor alterations in adolescent female rats. Eur J Pharmacol 489 (1–2): 89–92.

Morley-Fletcher, S., M. Rea, et al. (2003). Environmental enrichment during adolescence reverses the effects of prenatal stress on play behaviour and HPA axis reactivity in rats. Eur J Neurosci 18 (12): 3367–74.

Morse, C. A., and K. Rice (2005). Memory after menopause: Preliminary considerations of hormone influence on cognitive functioning. Arch Women Ment Health 8 (3): 155–62.

Motzer, S. A., and V Hertig (2004). Stress, stress response, and health. Nurs Clin North Am 39 (1): 1–17.

Mowlavi, A., D. Cooney, et al. (2005). Increased cutaneous nerve fibers in female specimens. Plast Reconstr Surg 116 (5): 1407–10.

Muller, M., D. E. Grobbee, et al. (2005). Endogenous sex hormones and metabolic syndrome in aging men. J Clin Endocrinol Metab 90 (5): 2618–23.

Muller, M., M. E. Keck, et al. (2002). Genetics of endocrine-behavior interactions. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 5, 263–302. San Diego: Academic Press.

Mumme, D. L., A. Fernald, et al. (1996). Infants’ responses to facial and vocal emotional signals in a social referencing paradigm. Child Dev 67 (6): 3219–37.

Murabito, J. M., Q. Yang, et al. (2005). Heritability of age at natural menopause in the Framingham Heart Study. J Clin Endocrinol Metab go (6): 3427–30.

Murphy, C. T, S. A. McCarroll, et al. (2003). Genes that act downstream of DAF-16 to influence the lifespan of Caenorhabditis elegans. Nature 424 (6946): 277–83.

Muscarella, F., V A. Elias, et al. (2004). Brain differentiation and preferred partner characteristics in heterosexual and homosexual men and women. Neuro Endocrinol Lett 25 (4): 297–301.

Must, A., E. N. Naumova, et al. (2005). Childhood overweight and maturational timing in the development of adult overweight and fatness: The Newton Girls Study and its follow-up. Pediatrics 116 (3): 620–27.

Mustanski, B. S., M. G. Dupree, et al. (2005). A genomewide scan of male sexual orientation. Hum Genet 116 (4): 272–78.

Naftolin, F. (2005). Prevention during the menopause is critical for good health: Skin studies support protracted hormone therapy. Fertil Steril 84 (2): 293–94; discussion 295.

Nagy, E. (2001). Different emergence of fear expression in infant boys and girls. Infant Behavior and Development 24:189–94.

Naliboff, B. D., S. Berman, et al. (2003). Sex-related differences in IBS patients: Central processing of visceral stimuli. Gastroenterology 124 (7): 1738–47.

Nawata, H., T Yanase, et al. (2004). Adrenopause. Horm Res 62 (Suppl. 3): 110–14.

Neff, B. D. (2003). Decisions about parental care in response to perceived paternity. Nature 422 (6933): 716–19.

Neighbors, K. A., B. Gillespie, et al. (2003). Weaning practices among breast-feeding women who weaned prior to six months postpartum. J Hum Lact 19 (4): 374–80; quiz 381–85, 448.

Nelson, E. E., E. Leibenluft, et al. (2005). The social reorientation of adolescence: A neuroscience perspective on the process and its relation to psychopathology. Psychol Med 35 (2): 163–74.

Netherton, C., I. Goodyer, et al. (2004). Salivary cortisol and dehydroepiandrosterone in relation to puberty and gender. Psychoneuroendocrinology 29 (2): 125–40.

Niederle, M. (2005). Why do women shy away from competition? Do men compete too much? NBER, working paper, July 2005.

Nishida, Y, M. Yoshioka, et al. (2005). Sexually dimorphic gene expression in the hypothalamus, pituitary gland, and cortex. Genomics 85 (6): 679–87.

Nitschke, J. B., E. E. Nelson, et al. (2004). Orbitofrontal cortex tracks positive mood in mothers viewing pictures of their newborn infants. Neuroimage 21 (2): 583–92.

Oatridge, A., A. Holdcroft, et al. (2002). Change in brain size during and after pregnancy: Study in healthy women and women with preeclampsia. AJNR Am J Neuroradiol 23 (1): 19–26.

Oberman, L. M. (2005). Personal communication: There may be a difference in male and female mirror neuron functioning.

Oberman, L. M., E. M. Hubbard, et al. (2005). EEG evidence for mirror neuron dysfunction in autism spectrum disorders. Brain Res Cogn Brain Res 24 (2): 190–98.

Ochsner, K. N., R. D. Ray, et al. (2004). For better or for worse: Neural systems supporting the cognitive down- and up-regulation of negative emotion. Neuroimage 23 (2): 483–99.

O’Connell, H. E., K. V Sanjeevan, et al. (2005). Anatomy of the clitoris. J Urol 174 (4, Pt. 1): 1189–95.

O’Connor, D. B., J. Archer, et al. (2004). Effects of testosterone on mood, aggression, and sexual behavior in young men: A double-blind, placebo-controlled, cross-over study. J Clin Endocrinol Metab 89 (6): 2837–45.

O’Day, D. H., M. Lydan, et al. (2001). Decreases in calmodulin binding proteins and calmodulin dependent protein phosphorylation in the medial preoptic area at the onset of maternal behavior in the rat. J Neurosci Res 64 (6): 599–605.

O’Day, D. H., L. A. Payne, et al. (2001). Loss of calcineurin from the medial preoptic area of primiparous rats. Biochem Biophys Res Commun 281 (4): 1037–40.

O’Hara, M. W, J. A. Schlechte, et al. (1991). Controlled prospective study of postpartum mood disorders: Psychological, environmental, and hormonal variables. J Abnorm Psychol 100 (1): 63–73.

O’Hara, M. W, J. A. Schlechte, et al. (1991). Prospective study of postpartum blues: Biologic and psychosocial factors. Arch Gen Psychiatry 48 (9): 801–6.

Ohnishi, T., Y Moriguchi, et al. (2004). The neural network for the mirror system and mentalizing in normally developed children: An fMRI study. Neuroreport 15 (9): 1483–87.

Ojeda, S. (2002). Neuroendocrine regulation of puberty. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 4, 589–660. San Diego: Academic Press.

Olweus, D., A. Mattson, et al. (1988). Circulating testosterone levels and aggression in adolescent males: A causal analysis. Psychosom Med 50 (3): 261–72.

OpenSpeechRecognizer (2005). Male and female spectral tones of voice. See www.nuance.com.

Orzhekhovskaia, N. S. (2005). [Sex dimorphism of neuron-glia correlations in the frontal areas of the human brain]. Morfologiia 127 (1): 7–9.

Otte, C., S. Hart, et al. (2005). A meta-analysis of cortisol response to challenge in human aging: Importance of gender. Psychoneuroendocrinology 30 (1): 80–91.

Overman, W H., J. Bachevalier, et al. (1996). Cognitive gender differences in very young children parallel biologically based cognitive gender differences in monkeys. Behav Neurosci 110 (4): 673–84.

Palermo, R. C. (2004). Photographs of facial expression: Accuracy, response times, and ratings of intensity. Behavior Research Methods, Instruments & Computers. Special Web-based archive of norms, stimuli, and data, Pt. 2, 36 (4): 634–38.

Panzer, C., S. Wise, et al. (2006). Impact of oral contraceptives on sex hormone-binding globulin and androgen levels: A retrospective study in women with sexual dysfunction. J Sex Med 3 (1): 104–13.

Papalexi, E., K. Antoniou, et al. (2005). Estrogens influence behavioral responses in a kainic acid model of neurotoxicity. Horm Behav 48 (3): 291–302.

Paris, R., and R. Helson (2002). Early mothering experience and personality change. J Fam Psychol 16 (2): 172–85.

Parry, B. (2002). Premenstrual dysphoric disorder PMDD. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 5, 531–52. San Diego: Academic Press.

Parsey, R. V, M. A. Oquendo, et al. (2002). Effects of sex, age, and aggressive traits in man on brain serotonin 5-HT1A receptor binding potential measured by PET using [C-11]WAY-100635. Brain Res 954 (2): 173–82.

Pasterski, V L., M. E. Geffner, et al. (2005). Prenatal hormones and postnatal socialization by parents as determinants of male-typical toy play in girls with congenital adrenal hyperplasia. Child Dev 76 (1): 264–78.

Pattatucci, A. M., and D. H. Hamer (1995). Development and familiality of sexual orientation in females. Behav Genet 25 (5): 407–20.

Paus, T., A. Zijdenbos, et al. (1999). Structural maturation of neural pathways in children and adolescents: In vivo study. Science 283 (5409): 1908–11.

Pawluski, J. L., and L. A. Gales (2006). Hippocampal morphology is differentially affected by reproductive experience in the mother. J Neurobiol 66 (1): 71–81.

Pawluski, J. L., S. K. Walker, et al. (2006). Reproductive experience differentially affects spatial reference and working memory performance in the mother. Horm Behav 49 (2): 143–49.

Pazol, K., K. V Northcutt, et al. (2005). Medroxyprogesterone acetate acutely facilitates and sequentially inhibits sexual behavior in female rats. Horm Behav 49 (1): 105–13.

Pedersen, C. A., and M. L. Boccia (2003). Oxytocin antagonism alters rat dams’ oral grooming and upright posturing over pups. Physiol Behav 80 (2–3): 233–41.

Pennebaker, J. W, C. J. Groom, et al. (2004). Testosterone as a social inhibitor: Two case studies of the effect of testosterone treatment on language. J Abnorm Psychol 113 (1): 172–75.

Perez-Martin, M., V Salazar, et al. (2005). Estradiol and soy extract increase the production of new cells in the dentate gyrus of old rats. Exp Gerontol 40 (5): 450–53.

Pezawas, L., A. Meyer-Lindenberg, et al. (2005). 5-HTTLPR polymorphism impacts human cingulate-amygdala interactions: A genetic susceptibility mechanism for depression. Nat Neurosci 8 (6): 828–34.

Phelps, E. A. (2004). Human emotion and memory: Interactions of the amygdala and hippocampal complex. Curr Opin Neurobiol 14 (2): 198–202.

Phillips, S. M., and B. B. Sherwin (1992). Variations in memory function and sex steroid hormones across the menstrual cycle. Psychoneuroendocrinology 17 (5): 497–506.

Pierce, M. B., and D. A. Leon (2005). Age at menarche and adult BMI in the Aberdeen children of the 1950s cohort study. Am J Clin Nutr 82 (4): 733–39.

Pillard, R. C., and J. M. Bailey (1995). A biologic perspective on sexual orientation. Psychiatr Clin North Am 18 (1): 71–84.

Pillsworth, E. G., M. G. Haselton, et al. (2004). Ovulatory shifts in female sexual desire. J Sex Res 41 (1): 55–66.

Pinaud, R., A. F Fortes, et al. (2006). Calbindin-positive neurons reveal a sexual dimorphism within the songbird analogue of the mammalian auditory cortex. J Neurobiol 66 (2): 182–95.

Pinna, G., E. Costa, et al. (2005). Changes in brain testosterone and allopregnanolone biosynthesis elicit aggressive behavior. Proc Natl Acad Sci USA 102 (6): 2135–40.

Pittman, Q. J., and S. J. Spencer (2005). Neurohypophysial peptides: Gatekeepers in the amygdala. Trends Endocrinol Metab 16 (8): 343–44.

Plante, E., V J. Schmithorst, et al. (2006). Sex differences in the activation of language cortex during childhood. Neuropsychologia 44 (7): 1210–21.

Podewils, L. J., E. Guallar, et al. (2005). Physical activity, APOE genotype, and dementia risk: Findings from the Cardiovascular Health Cognition Study. Am J Epidemiol 161 (7):639–51.

Prkachin, K. M., M. Heather, and S. R. Mercer (2004). Effects of exposure on perception of pain expression. Pain 111 (1–2): 8–12.

Protopopescu, X., H. Pan, et al. (2005). Orbitofrontal cortex activity related to emotional processing changes across the menstrual cycle. Proc Natl Acad Sci USA 102 (44): 16060–65.

Pruessner, J. C., F Champagne, et al. (2004). Dopamine release in response to a psychological stress in humans and its relationship to early life maternal care: A positron emission tomography study using [11C]raclopride. J Neurosci 24 (11): 2825–31.

Pujol, J., A. Lopez, et al. (2002). Anatomical variability of the anterior cingulate gyrus and basic dimensions of human personality. Neuroimage 15 (4): 847–55.

Putnam, K., G. P. Chrousos, et al. (2005). Sex-related differences in stimulated hypothalamic-pituitary-adrenal axis during induced gonadal suppression. J Clin Endocrinol Metab 90 (7): 4224–31.

Qian, S. Z., Y Cheng Xu, et al. (2000). Hormonal deficiency in elderly males. Int J Androl 23 (Suppl. 2): 1–3.

Rahman, Q. (2005). The neurodevelopment of human sexual orientation. Neurosci Biobehav Rev 29 (7): 1057–66.

Rahman, Q., S. Abrahams, et al. (2003). Sexual-orientation-related differences in verbal fluency. Neuropsychology 17 (2): 240–46.

Rahman, Q., V Kumari, et al. (2003). Sexual orientation-related differences in prepulse inhibition of the human startle response. Behav Neurosci 117 (5): 1096–102.

Raingruber, B. J. (2001). Settling into and moving in a climate of care: Styles and patterns of interaction between nurse psychotherapists and clients. Perspect Psychiatr Care 37 (1): 15–27.

Rasgon, N. L., C. Magnusson, et al. (2005). Endogenous and exogenous hormone exposure and risk of cognitive impairment in Swedish twins: A preliminary study. Psychoneuroendocrinology 30 (6): 558–67.

Rasgon, N., S. Shelton, et al. (2005). Perimenopausal mental disorders: Epidemiology and phenomenology. CNS Spectr 10 (6): 471–78.

Ratka, A. (2005). Menopausal hot flashes and development of cognitive impairment. Ann Ny Acad Sci 1052:11–26.

Raz, N., F. Gunning-Dixon, et al. (2004). Aging, sexual dimorphism, and hemispheric asymmetry of the cerebral cortex: Replicability of regional differences in volume. Neurobiol Aging 25 (3): 377–96.

Raz, N., K. M. Rodrigue, et al. (2004). Hormone replacement therapy and age-related brain shrinkage: Regional effects. Neuroreport 15 (16): 2531–34.

Reamy, K. J., and S. E. White (1987). Sexuality in the puerperium: A review. Arch Sex Behav 16 (2): 165–86.

Redoute, J., S. Stoleru, et al. (2000). Brain processing of visual sexual stimuli in human males. Hum Brain Mapp 11 (3): 162–77.

Reno, P. L., R. S. Meindl, et al. (2003). Sexual dimorphism in Australopithecus afarensis was similar to that of modern humans. Proc Natl Acad Sci USA 100 (16): 9404–9.

Repetti, R. L. (1989). Effects of daily workload on subsequent behavior during marital interactions: The role of social withdrawal and spouse support. J Pers Soc Psychol 57:651–59.

Repetti, R. L. (1997). The effects of daily job stress on parent behavior with preadolescents. Society for Research in Child Development meeting, Washington, DC.

Repetti, R. L., S. E. Taylor, et al. (2002). Risky families: Family social environments and the mental and physical health of offspring. Psychol Bull 128 (2): 330–66.

Resnick, S. M., and P. M. Maki (2001). Effects of hormone replacement therapy on cognitive and brain aging. Ann NY Acad Sci 949:203–14.

Rhoden, E. L., and A. Morgentaler (2004). Risks of testosterone-replacement therapy and recommendations for monitoring. N Engl J Med 350 (5): 482–92.

Rhodes, G. (2006). The evolutionary psychology of facial beauty. Annu Rev Psychol 57:199–226.

Rhodes, G., M. Peters, et al. (2005). Higher-level mechanisms detect facial symmetry. Proc Biol Sci 272 (1570): 1379–84.

Richardson, H. N., E. P. Zorrilla, et al. (2006). Exposure to repetitive versus varied stress during prenatal development generates two distinct anxiogenic and neuroendocrine profiles in adulthood. Endocrinology 147 (5): 2506–17.

Rifling, J. K., J. T Winslow, et al. (2004). The neural correlates of mate competition in dominant male rhesus macaques. Biol Psychiatry 56 (5): 364–75.

Roalf, D., N. Lowery, et al. (2006). Behavioral and physiological findings of gender differences in global-local visual processing. Brain Cogn 60 (1): 32–42.

Roberts, B. W, R. Helson, et al. (2002). Personality development and growth in women across 30 years: Three perspectives. J Pers 70 (1): 79–102.

Robinson, K., and S. E. Maresh (2001). Mood, marriage, and menopause. Journal of Counseling Psychology 48 (1): 77–84.

Roca, C. A., P. J. Schmidt, and M. Altemus (1998). Effects of reproductive steroids on the hypothalamic-pituitary-adrenal axis response to low dose dexamethasone. Abstract presented at Neuroendocrine Workshop on Stress. New Orleans.

Roca, C. A., P J. Schmidt, et al. (2003). Differential menstrual cycle regulation of hypothalamic-pituitary-adrenal axis in women with premenstrual syndrome and controls. J Clin Endocrinol Metab 88 (7): 3057–63.

Roenneberg, T., T Kuehnle, et al. (2004). A marker for the end of adolescence. CurrBiol 14 (24): R1038–39.

Rogan, M. T, K. S. Leon, et al. (2005). Distinct neural signatures for safety and danger in the amygdala and striatum of the mouse. Neuron 46 (2): 309–20.

Rogers, R. D., N. Ramnani, et al. (2004). Distinct portions of anterior cingulate cortex and medial prefrontal cortex are activated by reward processing in separable phases of decision-making cognition. Biol Psychiatry 55 (6): 594–602.

Romeo, R. D., S. J. Lee, et al. (2004). Differential stress reactivity in intact and ovariectomized prepubertal and adult female rats. Neuroendocrinology 80 (6): 387–93.

Romeo, R. D., S. J. Lee, et al. (2004). Testosterone cannot activate an adult-like stress response in prepubertal male rats. Neuroendocrinology 79 (3): 125–32.

Romeo, R. D., H. N. Richardson, et al. (2002). Puberty and the maturation of the male brain and sexual behavior: Recasting a behavioral potential. Neurosci Biobehav Rev 26 (3): 381–91.

Romeo, R. D., and C. L. Sisk (2001). Pubertal and seasonal plasticity in the amygdala. Brain Res 889 (1–2): 71–77.

Rose, A. B., D. P Merke, et al. (2004). Effects of hormones and sex chromosomes on stress-influenced regions of the developing pediatric brain. Ann NY Acad Sci 1032:231–33.

Rose, A. J., and K. D. Rudolph (2006). A review of sex differences in peer relationship processes: Potential trade-offs for the emotional and behavioral development of girls and boys. Psychol Bull 132 (1): 98–131.

Rosenblum, L. A., and M. W Andrews (1994). Influences of environmental demand on maternal behavior and infant development. Acta Paediatr Suppl 397:57–63.

Rosenblum, L. A., J. D. Coplan, et al. (1994). Adverse early experiences affect noradrenergic and serotonergic functioning in adult primates. Biol Psychiatry 35 (4): 221–27.

Rosip, J. C., J. A. Hall (2004). Knowledge of nonverbal cues, gender, and nonverbal decoding accuracy. Journal of Nonverbal Behavior, Special Interpersonal Sensitivity, Pt. 2. 28 (4): 267–86.

Ross, J. L., D. Roeltgen, et al. (1998). Effects of estrogen on nonverbal processing speed and motor function in girls with Turner’s syndrome. J Clin Endocrinol Metab 83 (9): 3198–204.

Rossouw, J. E. (2002). Effect of postmenopausal hormone therapy on cardiovascular risk. J Hypertens Suppl 20 (2): S62–65.

Rossouw, J. E. (2002). Hormones, genetic factors, and gender differences in cardiovascular disease. Cardiovasc Res 53 (3): 550–57.

Rossouw, J. E., G. L. Anderson, et al. (2002). Risks and benefits of estrogen plus progestin in healthy postmenopausal women: Principal results from the Women’s Health Initiative randomized controlled trial. JAMA 288 (3): 321–33.

Rotter, N. G. (1988). Sex differences in the encoding and decoding of negative facial emotions. Journal of Nonverbal Behavior 12:139–48.

Roussel, S., A. Boissy, et al. (2005). Gender-specific effects of prenatal stress on emotional reactivity and stress physiology of goat kids. Horm Behav 47 (3): 256–66.

Routtenberg, A. (2005). Estrogen changes wiring of female rat brain during the estrus/menstrual cycle. Society for Neuroscience meeting, Washington, DC.

Rowe, R., B. Maughan, et al. (2004). Testosterone, antisocial behavior, and social dominance in boys: Pubertal development and biosocial interaction. Biol Psychiatry 55 (5): 546–52.

Rubinow, D., C. Roca, et al. (2002). Gonadal hormones and behavior in women: Concentrations versus context. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 5, 37–74. San Diego-Academic Press.

Rubinow, D. R. (2005). Reproductive steroids in context. Arch Women Ment Health 8 (1): 1–5.

Rubinow, D. R., and P. J. Schmidt (1995). The neuroendocrinology of menstrual cycle mood disorders. Ann NY Acad Sci 771:648–59.

Rubinow, D. R., and P. J. Schmidt (1995). The treatment of premenstrual syndrome-forward into the past. N Engl J Med 332 (23): 1574–75.

Sa, S. I., and M. D. Madeira (2005). Neuronal organelles and nuclear pores of hypothalamic ventromedial neurons are sexually dimorphic and change during the estrus cycle in the rat. Neuroscience 133 (4): 919–24.

Sabatinelli, D., M. M. Bradley, et al. (2005). Parallel amygdala and inferotemporal activation reflect emotional intensity and fear relevance. Neuroimage 24 (4): 1265–70.

Saenz, C., R. Dominguez, et al. (2005). Estrogen contributes to structural recovery after a lesion. Neurosci Lett 392 (3): 198–201.

Salonia, A., R. E. Nappi, et al. (2005). Menstrual cycle-related changes in plasma oxytocin are relevant to normal sexual function in healthy women. Horm Behav 47 (2): 164–69.

Samter, W (2002). How gender and cognitive complexity influence the provision of emotional support: A study of indirect effects. Communication Reports: Special psychological mediators of sex differences in emotional support 15 (1): 5–16.

Sanchez-Martin, J. R., E. Fano, et al. (2000). Relating testosterone levels and free play social behavior in male and female preschool children. Psychoneuroendocrinology 25 (8): 773–83.

Sandfort, T G., R. de’Graaf, et al. (2003). Same-sex sexuality and quality of life: Findings from the Netherlands Mental Health Survey and Incidence Study. Arch Sex Behav 32 (1): 15–22.

Sapolsky, R. M. (1986). Stress-induced elevation of testosterone concentration in high ranking baboons: Role of catecholamines. Endocrinology 118 (4): 1630–35.

Sapolsky, R. M. (2000). Stress hormones: Good and bad. Neurobiol Dis 7 (5): 540–42.

Sapolsky, R. M., and M. J. Meaney (1986). Maturation of the adrenocortical stress response: Neuroendocrine control mechanisms and the stress hyporesponsive period. Brain Res 396 (1): 64–76.

Sastre, J., C. Borras, et al. (2002). Mitochondria) damage in aging and apoptosis. Ann NY Acad Sci 959:448–51.

Savic, I., H. Berglund, et al. (2001). Smelling of odorous sex hormone-like compounds causes sex-differentiated hypothalamic activations in humans. Neuron 31 (4): 661–68.

Sbarra, D. A. (2006). Predicting the onset of emotional recovery following nonmarital relationship dissolution: Survival analyses of sadness and anger. Pers Soc Psychol Bull 32 (3): 298–312.

Schirmer, A., and S. A. Kotz (2003). ERP evidence for a sex-specific Stroup effect in emotional speech. J Cogn Neurosci 15 (8): 1135–48.

Schirmer, A., S. A: Kotz, et al. (2002). Sex differentiates the role of emotional prosody during word processing. Brain Res Cogn Brain Res 14 (2): 228–33.

Schirmer, A., S. A. Kotz, et al. (2005). On the role of attention for the processing of emotions in speech: Sex differences revisited. Brain Res Cogn Brain Res 24 (3): 442–52.

Schirmer, A., T Striano, et al. (2005). Sex differences in the preattentive processing of vocal emotional expressions. Neuroreport 16 (6): 635–39.

Schirmer, A., S. Zysset, et al. (2004). Gender differences in the activation of inferior frontal cortex during emotional speech perception. Neuroimage 21 (3): 1114–23.

Schmidt, P. J. (2005). Depression, the perimenopause, and estrogen therapy. Ann NY Acad Sci 1052:27–40.

Schmidt, P J., N. Haq, et al. (2004). A longitudinal evaluation of the relationship between reproductive status and mood in perimenopausal women. Am J Psychiatry 161 (12): 2238–44.

Schmidt, P J., J. H. Murphy, et al. (2004). Stressful life events, personal losses, and perimenopause-related depression. Arch Women Ment Health 7 (1): 19–26.

Schmidt, P J., L. K. Nieman, et al. (1998). Differential behavioral effects of gonadal steroids in women with and in those without premenstrual syndrome. N Engl J Med 338 (4): 209–16.

Schmidt, P. J., L. Nieman, et al. (2000). Estrogen replacement in perimenopause-related depression: A preliminary report. Am J Obstet Gynecol 183 (2): 414–20.

Schmidt, P. J., C. A. Roca, et al. (1998). Clinical evaluation in studies of perimenopausal women: Position paper. Psychopharmacol Bull 34 (3): 309–11.

Schmitt, D. P, and D. M. Buss (1996). Strategic self-promotion and competitor derogation: Sex and context effects on the perceived effectiveness of mate attraction tactics. J Pers Soc Psychol 70 (6): 1185–204.

Schultheiss, O. C., A. Dargel, et al. (2003). Implicit motives and gonadal steroid hormones: Effects of menstrual cycle phase, oral contraceptive use, and relationship status. Horm Behav 43 (2): 293–301.

Schumacher, M. (2002). Progesterone: Synthesis, metabolism, mechanisms of action, and effects in the nervous system. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 3, 683–746. San Diego: Academic Press.

Schutzwohl, A. (2006). Judging female figures: A new methodological approach to male attractiveness judgments of female waist-to-hip ratio. Biol Psychol 71 (2): 223–29.

Schweinsburg, A. D., B. J. Nagel, et al. (2005). fMRI reveals alteration of spatial working memory networks across adolescence. J Int Neuropsychol Soc 11 (5): 631–44.

Schweinsburg, A. D., B. C. Schweinsburg, et al. (2005). fMRI response to spatial working memory in adolescents with comorbid marijuana and alcohol use disorders. Drug Alcohol Depend 79 (2): 201–10.

Seeman, T E., B. Singer, et al. (2001). Gender differences in age-related changes in HPA axis reactivity. Psychoneuroendocrinology 26 (3): 225–40.

Seidlitz, L., and E. Diener (1998). Sex differences in the recall of affective experiences. J Pers Soc Psychol 74 (1): 262–71.

Seifritz, E., F. Esposito, et al. (2003). Differential sex-independent amygdala response to infant crying and laughing in parents versus nonparents. Biol Psychiatry 54 (12): 1367–75.

Seurinck, R., G. Vingerhoets, et al. (2004). Does egocentric mental rotation elicit sex differences? Neuroimage 23 (4): 1440–49.

Shahab, M., C. Mastronardi, et al. (2005). Increased hypothalamic GPR54 signaling: A potential mechanism for initiation of puberty in primates. Proc Natl Acad Sci USA 102 (6): 2129–34.

Sharkin, B. (1993). Anger and gender: Theory, research and implications. Journal of Counseling and Development 71:386–89.

Shaywitz, B. A., S. E. Shaywitz, et al. (1995). Sex differences in the functional organization of the brain for language. Nature 373 (6515): 607–9.

Shaywitz, S. E., E Naftolin, et al. (2003). Better oral reading and short-term memory in midlife, postmenopausal women taking estrogen. Menopause 10 (5): 420–26.

Shellenbarger, S. (2005). The Breaking Point: How Female Midlife Crisis Is Transforming Today’s Women. New York: Henry Holt.

Sherman, P. W, and B. D. Neff (2003). Behavioural ecology: Father knows best. Nature 425 (6954): 136–37.

Sherry, D. F. (2006). Neuroecology. Annu Rev Psychol 57:167–97.

Sherwin, B. B. (1994). Estrogenic effects on memory in women. Ann NY Acad Sci 743:213–30; discussion 230–31.

Sherwin, B. B. (2005). Estrogen and memory in women: How can we reconcile the findings? Horm Behav 47 (3): 371–75.

Sherwin, B. B. (2005). Surgical menopause, estrogen, and cognitive function in women: What do the findings tell us? Ann NY Acad Sci 1052:3–10.

Sherwin, B. B., M. M. Gelfand, et al. (1985). Androgen enhances sexual motivation in females: A prospective, crossover study of sex steroid administration in the surgical menopause. Psychosom Med 47 (4): 339–51.

Shifren, J. L., G. D. Braunstein, et al. (2000). Transdermal testosterone treatment in women with impaired sexual function after oophorectomy. N Engl J Med 343 (10): 682–88.

Shirao, N., Y Okamoto, et al. (2005). Gender differences in brain activity toward unpleasant linguistic stimuli concerning interpersonal relationships: An fMRI study. Eur Arch Psychiatry Clin Neurosci 255 (5): 327–33.

Shorn-Golan, O. (2004). Do women cry their own tears? Issues of women’s tearfulness, self-other differentiation, subjectivity, empathy and recognition. Dissertation Abstracts International. Section B: Science and Engineering 65 (1-B): 452.

Shors, T. J. (2005). Estrogen and learning: Strategy over parsimony. Learn Mem 12 (2): 84–85.

Shors, T. J. (2006). Stressful experience and learning across the lifespan. Annu Rev Psychol 57:55–86.

Silberstein, S. D., and B. de Lignieres (2000). Migraine, menopause and hormonal replacement therapy. Cephalalgia 20 (3): 214–21.

Silberstein, S. D., and G. R. Merriam (2000). Physiology of the menstrual cycle. Cephalalgia 20 (3): 148–54.

Silk, J. B. (2000). Ties that bond: The role of kinship in primate societies. In L. Stone, ed., New Directions in Anthropological Kinship, 112–21. Boulder, CO: Rowman & Littlefield.

Silk, J. B., S. C. Alberts, et al. (2003). Social bonds of female baboons enhance infant survival. Science 302 (5648): 1231–34.

Silverman, D. K. (2003). Mommy nearest: Revisiting the idea of infantile symbiosis and its implications for females. Psychoanalytic Psychology 20 (2): 261–70.

Silverman, J. (2003). Gender differences in delay of gratification: A meta analysis. Sex Roles 49:451–63.

Simon, R. (2004). Gender and emotion in the United States. American Journal of Sociology 109:1137–76.

Simon, V (2005). Wanted: Women in clinical trials. Science 308 (5728): 1517. Singer, E. (2005). Speech transcript stokes opposition to Harvard head. Nature 433 (7028): 790.

Singer, I. (1973). Fertility and the female orgasm. In Goals of Human Sexuality, ed. I. Singer, 159–97. London: Wildwood House.

Singer, T., B. Seymour, et al. (2004). Empathy for pain involves the affective but not sensory components of pain. Science 303 (5661): 1157–62.

Singer, T., and C. Frith (2005). The painful side of empathy. Nat Neurosci 8 (7): 845–46.

Singer, T, B. Seymour, et al. (2006). Empathic neural responses are modulated by the perceived fairness of others. Nature 439 (7075): 466–69.

Singh, D. (1993). Adaptive significance of female physical attractiveness: Role of waist-to-hip ratio. J Pers Soc Psychol 65 (2): 293–307.

Singh, D. (2002). Female mate value at a glance: Relationship of waist-to-hip ratio to health, fecundity and attractiveness. Neuroendocrinology Letters 23 (Suppl. 4): 81–91.

Sininger, Y. (1998). Gender distinctions and lateral asymmetry in the low-level auditory brainstem response of the human neonate. Hearing Research 128:58–66.

Skuse, D. (2003). X-linked genes and the neural basis of social cognition. Novartis Found Symp 251:84–98; discussion 98–108, 109–11, 281–97.

Skuse, D., J. Morris, et al. (2003). The amygdala and development of the social brain. Ann NY Acad Sci 1008:91–101.

Slob, A. K., C. M. Bax, et al. (1996). Sexual arousability and the menstrual cycle. Psychoneuroendocrinology 21 (6): 545–58.

Small, D. M., R. J. Zatorre, et al. (2001). Changes in brain activity related to eating chocolate: From pleasure to aversion. Brain 124 (Pt. 9): 1720–33.

Smith, J., M. J. Cunningham, et al. (2005). Regulation of Kiss I gene expression in the brain of the female mouse. Endocrinology 146 (9): 3686–92.

Smith, M. J., P. J. Schmidt, et al. (2004). Gonadotropin-releasing hormone-stimulated gonadotropin levels in women with premenstrual dysphoria. Gynecol Endocrinol 19 (6): 335–43.

Smith, S. S., and C. S. Woolley (2004). Cellular and molecular effects of steroid hormones on CNS excitability. Cleve Clin J Med 71 (Suppl. 2): S4–10.

Soares, C. N., and O. P. Almeida (2001). Depression during the perimenopause. Arch Gen Psychiatry 58 (3): 306.

Soares, C. N., O. P. Almeida, et al. (2001). Efficacy of estradiol for the treatment of depressive disorders in perimenopausal women: A double-blind, randomized, placebo-controlled trial. Arch Gen Psychiatry 58 (6): 529–34.

Soares, C. N., and L. S. Cohen (2000). Association between premenstrual syndrome and depression. J Clin Psychiatry 61 (9): 677–78.

Soares, C. N., and L. S. Cohen (2001). The perimenopause, depressive disorders, and hormonal variability. Sao Paulo Med J 119 (2): 78–83.

Soares, C. N., L. S. Cohen, et al. (2001). Characteristics of women with premenstrual dysphoric disorder (PMDD) who did or did not report history of depression: A preliminary report from the Harvard Study of Moods and Cycles. J Womens Health Gend Based Med 10 (9): 873–78.

Soares, C. N., H. Joffe, et al. (2004). Menopause and mood. Clin Obstet Gynecol 47 (3): 576–91.

Soares, C. N., J. R. Poitras, et al. (2003). Effect of reproductive hormones and selective estrogen receptor modulators on mood during menopause. Drugs Aging 20 (2): 85–100.

Soares, C. N., J. Prouty, et al. (2005). Treatment of menopause-related mood disturbances. CNS Spectr 10 (6): 489–97.

Sokhi, D. S., M. D. Hunter, et al. (2005). Male and female voices activate distinct regions in the male brain. Neuroimage 27 (3): 572–78.

Soldin, O. P., T. Guo, et al. (2005). Steroid hormone levels in pregnancy and 1 year postpartum using isotope dilution tandem mass spectrometry. Fertil Steril 84 (3): 701–10.

Soldin, O. P., E. G. Hoffman, et al. (2005). Pediatric reference intervals for FSH, LH, estradiol, T3, free T3, cortisol, and growth hormone on the DPC IMMULITE woo. Clin Chim Acta 355 (1–2): 205–10.

Spelke, E. (2005). The science of gender and science. Edge, May 15.

Spelke, E. S. (2005). Sex differences in intrinsic aptitude for mathematics and science?: A critical review. Am Psychol 60 (9): 950–58.

Speroff, L., P. Kenemans, et al. (2005). Practical guidelines for postmenopausal hormone therapy. Maturitas 51 (1): 4–7.

Speroff, L. (2005). Clinical Gynecologic Endocrinology and Infertility, 7th ed. Philadelphia: Lippincott Williams & Wilkins.

Sprecher, S. (2002). Sexual satisfaction in premarital relationships: Associations with satisfaction, love, commitment, and stability. J Sex Res 39 (3): 190–96.

Staley, J. (2006). Sex differences in diencephalon serotonin transporter availability in major depression. Biol Psychiatry 59 (1): 40–47.

Staley, J. K., G. Sanacora, et al. (2006). Sex differences in diencephalon serotonin transporter availability in major depression. Biol Psychiatry 59 (1): 40–47.

Stephen, J. M., D. Ranken, et al. (2006). Aging changes and gender differences in response to median nerve stimulation measured with MEG. Clin Neurophysiol 117 (1): 131–43.

Stern, J. M., and S. K. Johnson (1989). Perioral somatosensory determinants of nursing behavior in Norway rats (Rattus norvegicus). J Comp Psychol 103 (3): 269–80.

Stern, J. M., and J. M. Kolunie (1993). Maternal aggression of rats is impaired by cutaneous anesthesia of the ventral trunk, but not by nipple removal. Physiol Behav 54 (5): 861–68.

Stirone, C., S. P. Duckles, et al. (2005). Estrogen increases mitochondria) efficiency and reduces oxidative stress in cerebral blood vessels. Mol Pharmacol 68 (4): 959–65.

Storey, A. E., C. J. Walsh, et al. (2000). Hormonal correlates of paternal responsiveness in new and expectant fathers. Evol Hum Behav 21 (2): 79–95.

Story, L. (2005). Many women at elite colleges set career path to motherhood. New York Times, September 20.

Strauss, J. F., and R. Barbieri (2004). Ten and Jaffe’s Reproductive Endocrinology: Physiology, Pathophysiology, and Clinical Management, 5th ed. Philadelphia: W B. Saunders.

Stroud, L. R., G. D. Papandonatos, et al. (2004). Sex differences in the effects of pubertal development on responses to a corticotropin-releasing hormone challenge: The Pittsburgh psychobiologic studies. Ann NY Acad Sci 1021:348–51.

Stroud, L. R., R Salovey, et al. (2002). Sex differences in stress responses: Social rejection versus achievement stress. Biol Psychiatry 52 (4): 318–27.

Styne, D., D. W Pfaff (2002). Puberty in boys and girls. In Hormones, Brain and Behavior, vol. 4, 661–716. San Diego: Academic Press.

Sullivan, E. V, M. Rosenbloom, et al. (2004). Effects of age and sex on volumes of the thalamus, pons, and cortex. Neurobiol Aging 25 (2): 185–92.

Summers, L. (2005). Conference on Diversifying the Science and Engineering Workforce. NBER transcript, January 14.

Sun, T., C. Pataine, et al. (2005). Early asymmetry of gene transcription in embryonic human left and right cerebral cortex. Science 5729:1794–98.

Sur, M., and J. L. Rubenstein (2005). Patterning and plasticity of the cerebral cortex. Science 310 (5749): 805–10.

Swaab, D. F., W C. Chung, et al. (2001). Structural and functional sex differences in the human hypothalamus. Horm Behav 40 (2): 93–98.

Swaab, D. E, L. J. Gooren, et al. (1995). Brain research, gender and sexual orientation. J Homosex 28 (3–4): 283–301.

Swerdloff, R., C. Wang, et al. (2002). Hypothalamic-pituitary-gonadal axis in men. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 5, 1–36. San Diego: Academic Press.

Tanapat, P. (2002). Adult neurogenesis in the mammalian brain. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 3, 779–98. San Diego: Academic Press.

Tang, A. C., M. Nakazawa, et al. (2005). Effects of long-term estrogen replacement on social investigation and social memory in ovariectomized C57BL/6 mice. Horm Behav 47 (3): 350–57.

Tannen, D. (1990). Gender differences in topical coherence: Creating involvement in best friends’ talk. Discourse Processes: Special gender and conversational interaction 13 (1): 73–90.

Tannen, D. (1990). You Just Don’t Understand. Women and Men in Conversation. New York: William Morrow.

Taylor, S. E., G. C. Gonzaga, et al. (2006). Relation of oxytocin to psychological stress responses and HPA axis activity in older women. Psycho Med 68 (2): 238–45.

Taylor, S. E., L. C. Klein, et al. (2000). Biobehavioral responses to stress in females: Tend-and-befriend, not fight-or-flight. Psychol Rev 107 (3): 411–29.

Taylor, S. E., R. L. Repetti, et al. (1997). Health psychology: What is an unhealthy environment and how does it get under the skin? Annu Rev Psychol 48:411–47.

Tersman, Z., A. Collins, et al. (1991). Cardiovascular responses to psychological and physiological stressors during the menstrual cycle. Psychosom Med 53 (2): 185–97.

Tessitore, A., A. R. Hariri, et al. (2005). Functional changes in the activity of brain regions underlying emotion processing in the elderly. Psychiatry Res 139 (1): 9–18.

Thorne, B. (1983). Language, Gender and Society. Boston: Thomson Learning.

Thornhill, R. (1995). Human female orgasm and mate fluctuating asymmetry. Animal Behaviour 50 (6): 1601–15.

Thornhill, R. (1999). The scent of symmetry: A human sex pheromone that signals fitness? Evol Hum Behav 20:175–201.

Thunberg, M. D. (2000). Gender differences in facial reactions to fear-relevant stimuli. Journal of Nonverbal Behavior 24 (1): 45–51.

Timmers, M. (1998). Gender differences in motives for regulating emotions. Pers Soc Psychol Bull 24:974–86.

Tomaszycki, M. L., H. Gouzoules, et al. (2005). Sex differences in juvenile rhesus macaque (Maraca mulatto) agonistic screams: Life history differences and effects of prenatal androgens. Dev Psychobiol 47 (4): 318–27.

Tooke, W (1991). Patterns of deception in intersexual and intrasexual mating strategies. Ethology and Sociobiology 12 (5): 345–64.

Toufexis, D. J., C. Davis, et al. (2004). Progesterone attenuates corticotropinreleasing factor-enhanced but not fear-potentiated startle via the activity of its neuroactive metabolite, allopregnanolone. J Neurosci 24 (45): 10280–87.

Tousson, E., and H. Meissl (2004). Suprachiasmatic nuclei grafts restore the circadian rhythm in the paraventricular nucleus of the hypothalamus. J Neurosci 24 (12): 2983–88.

Tranel, D., H. Damasio, et al. (2005). Does gender play a role in functional asymmetry of ventromedial prefrontal cortex? Brain 128 (Pt. 12): 2872–81.

Trivers, R. (1972). Parental investment and sexual selection. In Sexual Selection and the Descent of Man, ed. B. G. Campbell, 136–79. London: Heinemann Educational.

Tschann, J. M., N. E. Adler, et al. (1994). Initiation of substance use in early adolescence: The roles of pubertal timing and emotional distress. Health Psychol 13 (4): 326–33.

Tuiten, A., G. Panhuysen, et al. (1995). Stress, serotonergic function, and mood in users of oral contraceptives. Psychoneuroendocrinology 20 (3): 323–34.

Turgeon, J. L., D. P. McDonnell, et al. (2004). Hormone therapy: Physiological complexity belies therapeutic simplicity. Science 304 (5675): 1269–73.

Turner, R. A., M. Altemus, et al. (1999). Preliminary research on plasma oxytocin in normal cycling women: Investigating emotion and interpersonal distress. Psychiatry 62 (2): 97–113.

Uddin, L. Q., J. T Kaplan, et al. (2005). Self-face recognition activates a frontoparietal ’mirror’ network in the right hemisphere: An event-related fMRI study. Neuroimage 25 (3): 926–35.

Udry, J. R., and K. Chantala (2004). Masculinity-femininity guides sexual union formation in adolescents. Pers Soc Psychol Bull 30 (1): 44–55.

Udry, J. R., and N. M. Morris (1977). The distribution of events in the human menstrual cycle. J Reprod Fertil 51 (2): 419–25.

Underwood, M. K. (2003). Social Aggression Among Girls. New York: Guilford Press.

U. S. Human Resources Services Administration, 2002.

Uvnäs-Moberg, K. (1998). Antistress pattern induced by oxytocin. News Physiol Sci 13:22–25.

Uvnäs-Moberg, K. (1998). Oxytocin may mediate the benefits of positive social interaction and emotions. Psychoneuroendocrinology 23 (8): 819–35.

Uvnäs-Moberg, K. (2003). The Oxytocin Factor. New York: Perseus Books.

Uvnäs-Moberg, K., B. Johansson, et al. (2001). Oxytocin facilitates behavioural, metabolic and physiological adaptations during lactation. Appl Anim Behav Sci 72 (3): 225–34.

Uvnäs-Moberg, K., and M. Petersson (2004). [Oxytocin-biochemical link for human relations: Mediator of antistress, well-being, social interaction, growth, healing ...]. Lakartidningen 101 (35): 2634–39.

Uvnäs-Moberg, K., and M. Petersson (2005). [Oxytocin, a mediator of anti-stress, well-being, social interaction, growth and healing]. Z Psychosom Med Psychother 51 (1): 57–80.

Uysal, N., K. Tugyan, et al. (2005). The effects of regular aerobic exercise in adolescent period on hippocampal neuron density, apoptosis and spatial memory. Neurosci Lett 383 (3): 241–45.

Van Egeren, L. A. B., S. Marguerite, and M. A. Roach (2001). Mother-infant responsiveness: Timing, mutual regulation, and interactional context. Dev Psychol 37 (5): 684–97.

van Honk, J., A. Tuiten, et al. (2001). A single administration of testosterone induces cardiac accelerative responses to angry faces in healthy young women. Behav Neurosci 115 (1): 238–42.

Vassena, R., R. Dee Schramm, et al. (2005). Species-dependent expression patterns of DNA methyltransferase genes in mammalian oocytes and pre-implantation embryos. Mol Reprod Dev 72 (4): 430–36.

Vermeulen, A. (1995). Dehydroepiandrosterone sulfate and aging. Ann NY Acad Sci 774:121–27.

Viau, V (2006). Personal communication.

Viau, V, B. Bingham, et al. (2005). Gender and puberty interact on the stress-induced activation of parvocellular neurosecretory neurons and corticotropin-releasing hormone messenger ribonucleic acid expression in the rat. Endocrinology 146 (1): 137–46.

Viau, V, and M. J. Meaney (2004). Testosterone-dependent variations in plasma and intrapituitary corticosteroid binding globulin and stress hypothalamic-pituitary-adrenal activity in the male rat. J Endocrinol 181 (2): 223–31.

Vina, J., C. Borras, et al. (2005). Why females live longer than males: Control of longevity by sex hormones. Sci Aging Knowledge Environ 2005 (23): 17.

Vingerhoets, A., and J. Scheir (2000). Sex Differences In Crying. Gender and Emotion: Social Psychological Perspectives, ed. A. H. Fischer, 118–42. New York: Cambridge University Press.

Wager, T. D., and K. N. Ochsner (2005). Sex differences in the emotional brain. Neuroreport 16 (2): 85–87.

Wager, T. D., K. L. Phan, et al. (2003). Valence, gender, and lateralization of functional brain anatomy in emotion: A meta-analysis of findings from neuroimaging. Neuroimage 19 (3): 513–31.

Wagner, H. (1993). Communication of specific emotions: Gender differences in sending accuracy and communication measures. Journal of Nonverbal Behavior 17:29–53.

Walker, C. D., S. Deschamps, et al. (2004). Mother to infant or infant to mother? Reciprocal regulation of responsiveness to stress in rodents and the implications for humans. J Psychiatry Neurosci 29 (5): 364–82.

Walker, Q. D., M. B. Rooney, et al. (2000). Dopamine release and uptake are greater in female than male rat striatum as measured by fast cyclic voltammetry. Neuroscience 95 (4): 1061–70.

Wallen, K. (2005). Hormonal influences on sexually differentiated behavior in nonhuman primates. Front Neuroendocrinol 26 (1): 7–26.

Wallen, K. T. (1997). Hormonal modulation of sexual behavior and affiliation in rhesus monkeys. Ann NY Acad Sci 807:185–202.

Wang, A. T, M. Dapretto, et al. (2004). Neural correlates of facial affect processing in children and adolescents with autism spectrum disorder. J Am Acad Child Adolesc Psychiatry 43 (4): 481–90.

Wang, C., D. H. Catlin, et al. (2004). Testosterone metabolic clearance and production rates determined by stable isotope dilution/tandem mass spectrometry in normal men: Influence of ethnicity and age. J Clin Endocrinol Metab 89 (6): 2936–41.

Wang, C., G. Cunningham, et al. (2004). Long-term testosterone gel (AndroGel) treatment maintains beneficial effects on sexual function and mood, lean and fat mass, and bone mineral density in hypogonadal men. J Clin Endocrinol Metab 89 (5): 2085–98.

Wang, C., R. Swerdloff, et al. (2004). New testosterone buccal system (Striant) delivers physiological testosterone levels: Pharmacokinetics study in hypogonadal men. J Clin Endocrinol Metab 89 (8): 3821–29.

Ward, A. M., V M. Moore, et al. (2004). Size at birth and cardiovascular responses to psychological stressors: Evidence for prenatal programming in JH women. Hypertens 22 (12): 2295–301.

Warnock, J. K., S. G. Swanson, et al. (2005). Combined esterified estrogens and methyltestosterone versus esterified estrogens alone in the treatment of loss of sexual interest in surgically menopausal women. Menopause 12 (4): 374–84.

Wassink, T. H., J. Piven, et al. (2004). Examination of AVPR I a as an autism susceptibility gene. Mol Psychiatry 9 (10): 968–72.

Weaver, I. C., N. Cervoni, et al. (2004). Epigenetic programming by maternal behavior. Nat Neurosci 7 (8): 847–54.

Weaver, I. C., F A. Champagne, et al. (2005). Reversal of maternal programming of stress responses in adult offspring through methyl supplementation: altering epigenetic marking later in life. J Neurosci 25 (47): 11045–54.

Weaver, I. C., M. J. Meaney, et al. (2006). Maternal care effects on the hippocampal transcriptome and anxiety-mediated behaviors in the offspring that are reversible in adulthood. Proc Natl Acad Sci USA 103 (9): 3480–85.

Weinberg, M. K. (1999). Gender differences in emotional expressivity and self-regulation during early infancy. Dev Psychol 35 (1): 175–88.

Weiner, C. L., M. Primeau, et al. (2004). Androgens and mood dysfunction in women: Comparison of women with polycystic ovarian syndrome to healthy controls. Psychosom Med 66 (3): 356–62.

Weiss, G., J. H. Skurnick, et al. (2004). Menopause and hypothalamic-pituitary sensitivity to estrogen. JAMA 292 (24): 2991–96.

Weissman, M. M. (2000). Depression and gender: Implications for primary care. J Gend Specif Med 3 (7): 53–57.

Weissman, M. M. (2002). Juvenile-onset major depression includes childhood-and adolescent-onset depression and may be heterogeneous. Arch Gen Psychiatry 59 (3): 223–24.

Weissman, M. M., R. Bland, et al. (1993). Sex differences in rates of depression: Cross-national perspectives. J Affect Disord 29 (2–3): 77–84.

Weissman, M. M., and P. Jensen (2002). What research suggests for depressed women with children. J Clin Psychiatry 63 (7): 641–47.

Weissman, M. M., Y Neria, et al. (2005). Gender differences in posttraumatic stress disorder among primary care patients after the World Trade Center attack of September 11, 2001. Gend Med 2 (2): 76–87.

Weissman, M. M., P. Wickramaratne, et al. (2005). Families at high and low risk for depression: A 3-generation study. Arch Gen Psychiatry 62 (1): 29–36.

Weissman, M. M., S. Wolk, et al. (1999). Depressed adolescents grown up. JAMA 281 (18): 1707–13.

Wells, B. E. (2005). Changes in young people’s sexual behavior and attitudes, 1943–1999: A cross-temporal meta-analysis. Review of General Psychology 9 (3): 249–61.

Whitcher, S. J. (1979). Multidimensional reaction to therapeutic touch in a hospital setting. J Pers Soc Psychol 37:87–96.

Williams, N., S. L. Williams, et al. (1997). Mild metabolic stress potentiates the suppressive effect of psychological stress on reproductive function in female cynomolgus monkeys. Endocrine Society meeting, Minneapolis, abstract PI–367.

Wilson, B. C., M. G. Terenzi, et al. (2005). Differential excitatory responses to oxytocin in sub-divisions of the bed nuclei of the stria terminalis. Neuropeptides 39 (4): 403–7.

Wilson, M. E., A. Legendre, et al. (2005). Gonadal steroid modulation of the limbic-hypothalamic-pituitary-adrenal (LHPA) axis is influenced by social status in female rhesus monkeys. Endocrine 26 (2): 89–97.

Windle, R. J., Y M. Kershaw, et al. (2004). Oxytocin attenuates stress-induced c-fos mRNA expression in specific forebrain regions associated with modulation of hypothalamo-pituitary-adrenal activity. J Neurosci 24 (12): 2974–82.

Winfrey, O. (2005). Turning fifty. Oprah, May.

Wise, P. (2003). Estradiol exerts neuroprotective actions against ischemic brain injury: Insights derived from animal models. Endocrine 21 (1): 11–15.

Wise, P. (2006). Estrogen therapy: Does it help or hurt the adult and aging brain? Insights derived from animal models. Neuroscience 138 (3): 831–35.

Wise, R M. (2003). Creating new neurons in old brains. Sci Aging Knowledge Environ (22): PEI 3.

Wise, P. M., D. B. Dubai, et al. (2005). Are estrogens protective or risk factors in brain injury and neurodegeneration? Reevaluation after the Women’s Health Initiative. Endocr Rev 26 (3): 308–12.

Witelson, S. F, H. Beresh, et al. (2006). Intelligence and brain size in 100 postmortem brains: Sex, lateralization and age factors. Brain 129 (Pt. 2): 386–98.

Witelson, S. F. (1995). Women Women have greater density of neurons in posterior temporal cortex. J Neurosci 15 (5, Pt. 1): 3418–28.

Wood, G. E., and T J. Shors (1998). Stress facilitates classical conditioning in males, but impairs classical conditioning in females through activational effects of ovarian hormones. Proc Natl Acad Sci USA 95 (7): 4066–71.

Woods, N. F, E. S. Mitchell, et al. (2000). Memory functioning among midlife women: Observations from the Seattle Midlife Women’s Health Study. Menopause 7 (4): 257–65.

Woolley, C. a. R. C. (2002). Sex steroids and neuronal growth in adulthood. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. W Pfaff, vol. 4, 717–78.

Woolley, C. S., H. J. Wenzel, et al. (1996). Estradiol increases the frequency of multiple synapse boutons in the hippocampal CAI region of the adult female rat. J Comp Neural 373 (1): 108–17.

Wrangham, R. W (1980). An ecological model of female-bonded primate groups. Behaviour 75:262–300.

Wrangham, R. W, and B. B. Smuts (1980). Sex differences in the behavioural ecology of chimpanzees in the Gombe National Park, Tanzania. J Reprod Fertil Suppl, Suppl. 28: 13–31.

Wrase, J., S. Klein, et al. (2003). Gender differences in the processing of standardized emotional visual stimuli in humans: A functional magnetic resonance imaging study. Neurosci Lett 348 (1): 41–45.

Wright, J., F. Naftolin, et al. (2004). Guidelines for the hormone treatment of women in the menopausal transition and beyond: Position statement by the Executive Committee of the International Menopause Society. Maturitas 48 (1): 27–31.

Xerri, C., J. M. Stern, et al. (1994). Alterations of the cortical representation of the rat ventrum induced by nursing behavior. J Neurosci 14 (3, Pt. 2): 1710–21.

Yamamoto, Y, C. S. Carter, et al. (2006). Neonatal manipulation of oxytocin affects expression of estrogen receptor alpha. Neuroscience 137 (1): 157–64.

Yamamoto, Y, B. S. Cushing, et al. (2004). Neonatal manipulations of oxytocin alter expression of oxytocin and vasopressin immunoreactive cells in the paraventricular nucleus of the hypothalamus in a gender-specific manner. Neuroscience 125 (4): 947–55.

Yen, S., R. Jaffe (1991). Reproductive endocrinology: Physiology, pathophysiology, and clinical management. Philadelphia: W B. Saunders.

Yonezawa, T., K. Mogi, et al. (2005). Modulation of growth hormone pulsatility by sex steroids in female goats. Endocrinology 146 (6): 2736–43.

Young, E., C. S. Carter, et al. (2005). Neonatal manipulation of oxytocin alters oxytocin levels in the pituitary of adult rats. Horm Metab Res 37 (7): 397–401.

Young, E. A., H. Akil, et al. (1996). Evidence against changes in corticotroph CRF receptors in depressed patients. Biol Psychiatry 37 (6): 355–63.

Young, E. A.; and M. Altemus (2004). Puberty, ovarian steroids, and stress. Ann NY Acad Sci 1021:124–33.

Young, E. A. (2006). Personal communication.

Young, E. A. (2002). Stress and anxiety disorders. In Hormones, Brain and Behavior, ed. D. w Pfaff, vol. 5, 443–66. San Diego: Academic Press.

Young, L. J., M. M. Lim, et al. (2001). Cellular mechanisms of social attachment. Horm Behav 40 (2): 133–38.

Yue, X., M. Lu, et al. (2005). Brain estrogen deficiency accelerates A [beta] plaque formation in an Alzheimer’s disease animal model. Proc Natl Acad Sci USA 102 (52): 19198–203.

Zahn-Waxler, C., B. Klimes-Dougan, et al. (2000). Internalizing problems of childhood and adolescence: Prospects, pitfalls, and progress in understanding the development of anxiety and depression. Dev Psychopathol 12 (3): 443–66.

Zahn-Waxler, C., M. Radke-Yarrow, et al. (1992). Development of concern for others. Dev Psychol 28:126–36.

Zak, P. J., R. Kurzban, et al. (2005). Oxytocin is associated with human trustworthiness. Horm Behav 48 (5): 622–27.

Zald, D. H. (2003). The human amygdala and the emotional evaluation of sensory stimuli. Brain Res Brain Res Rev 41 (1): 88–123.

Zemlyak, I., S. Brooke, et al. (2005). Estrogenic protection against gp 120 neurotoxicity: Role of microglia. Brain Res 1046 (1–2): 130–36.

Zhang, T. Y, P. Chretien, et al. (2005). Influence of naturally occurring variations in maternal care on prepulse inhibition of acoustic startle and the medial prefrontal cortical dopamine response to stress in adult rats. J Neurosci 25 (6): 1493–502.

Zhang, T. Y, R. Bagot, et al. (2006). Maternal programming of defensive responses through sustained effects on gene expression. Biol Psychol 73 (1): 72–89.

Zhou, J., D. W Pfaff, et al. (2005). Sex differences in estrogenic regulation of neuronal activity in neonatal cultures of ventromedial nucleus of the hypothalamus. Proc Natl Acad Sci USA 102 (41): 14907–12.

Zimmerberg, B., and E. W Kajunski (2004). Sexually dimorphic effects of postnatal allopregnanolone on the development of anxiety behavior after early deprivation. Pharmacol Biochem Behav 78 (3): 465–71.

Zonana, J., and J. M. Gorman (2005). The neurobiology of postpartum depression. CNS Spectr 10 (10): 792–99, 805.

Zubenko, G. S., H. B. Hughes, et al. (2002). Genetic linkage of region containing the CREB I gene to depressive disorders in women from families with recurrent, early-onset, major depression. Am J Med Genet 114 (8): 980–87.

Zubieta, J. K., T A. Ketter, et al. (2003). Regulation of human affective responses by anterior cingulate and limbic mu-opioid neurotransmission. Arch Gen Psychiatry 60 (11): 1145–53.

Ismerd meg szerzőinket és műveiket a
libri-kiado.hu weboldalon,
kövesd az újdonságokat és nézz videókat a
nyugatiter.hu blogunkon,
csatlakozz közösségünkhöz a Facebookon!

Forgalmazza:
eKönyv Magyarország Kft.
ekonyvlogo

Felhasznált betűtípus
Noto Serif – SIL Open Font Licence