Szamkó Józsefné – Sándorné Új Éva

Számviteli és gazdálkodási változások az államháztartás területén

2016

Wolters Kluwer • Budapest, 2016

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2016

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@wolterskluwer.hu

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: dr. Vajda Krisztina

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Szabó Marianna

Felelős szerkesztő: dr. Farkas Katalin

Műszaki szerkesztés: Wolters Kluwer Kft.

Grafikai tervezés: Wolters Kluwer Kft.

Tördelés: Korrinfó Kft.

ISBN 978 963 295 574 2

Termékkód: YEB1612

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a shop.wk.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Szerzők:

Szamkó Józsefné

Sándorné Új Éva

Kézirat lezárva:

2016. március 31.

© Szamkó Józsefné, Sándorné Új Éva, 2016

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2016

Előszó

Az államháztartási területen könyvviteli szolgáltatást végzőknek – hasonlóan a korábbi évekhez – 2016. évben is kötelező továbbképzésen kell részt venniük. Kiadványunk a 2016. évi továbbképzésre készült a nemzetgazdasági miniszter által előírt kötelező tematikára épülve, több témakörben – ahol azt az adott témakör megkívánta – részletesebb magyarázatok, gyakorlati esetek bemutatásával.

A fentieknek megfelelően könyvünk az aktuális számviteli kérdések részben tartalmazza a 2016. évtől hatályos államháztartási számviteli változások részletes ismertetését és az ezekhez kapcsolódó könyvelési tételeket. A kötelező tematika előírta, hogy a változásokat gyakorlati feladatokon keresztül is ismertetni kell. Erre tekintettel könyvünk számviteli részhez kapcsolódó 1. számú mellékletében nyolc gyakorlati feladat található a kötelezően megadott témakörökben. A számviteli részben a 2016. évi változások mellett bemutatjuk a hibajavítási módokat elméleti szinten és a kötelező témakörök szerinti gyakorlati példákon keresztül is.

A számvitelt érintő jogszabályi környezet változásainak keretében kiadványunk ismerteti az államháztartási törvényben és a végrehajtására kiadott kormányrendeletben 2015. év során bekövetkezett változásokat. Szintén a kötelező tematika jegyében mutatjuk be a 2016. évtől hatályos, adózást érintő előírásokat.

Az államháztartási szakterület kötelező tematikája alapján készült oktatási anyag célja, hogy

– mind az oktatókat, mind a résztvevőket segítse a témakörök könnyebb feldolgozásában a továbbképzés ideje alatt;

– a képzést követően kézikönyvként támogatást nyújtson a munkavégzés során felmerülő problémák megoldásához;

– azoknak a munkatársaknak, szakmai vezetőknek is segítségükre legyen a mindennapi tevékenységükben, akiknek a kötelező továbbképzésen nem kell részt venniük; ezen felül

– az államháztartási mérlegképes képzésben résztvevők számára is fontos lehet mind az írásbeli, mind a szóbeli vizsgákra történő felkészülésnél.

1. Aktuális számviteli kérdések

1.1. Az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet 2015-ös változásai

1.1.1. A 2015-ös évközi módosítások

Az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Áhsz.) 2015. évben több ponton módosult, melyek a következők voltak:

a) Az első módosítás az egyes pénzügyi és gazdasági tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 20/2015. (II. 27.) Korm. rendelettel következett be, melyben az Egyéb tartós részesedések új alábontási szabályai jelentek meg. Az új alábontás a következő volt:

– 161. Tartós részesedések jegybankban

– 162. Tartós részesedések nem pénzügyi vállalkozásban

– 1621. Törvény alapján tartós állami részesedések nem pénzügyi vállalkozásokban

– 1622. Tartós részesedések saját alapítású nem pénzügyi vállalkozásokban

– 163. Tartós részesedések pénzügyi vállalkozásokban

– 1631. Törvény alapján tartós állami részesedések pénzügyi vállalkozásokban

– 1632. Tartós részesedések saját alapítású pénzügyi vállalkozásokban

– 164. Tartós részesedések társulásokban

– 165. Egyéb tartós részesedések

– 1651. Tartós részesedések nonprofit gazdasági társaságban

– 1652. Tartós részesedések nemzetközi szervezetekben

– 1653. Más egyéb tartós részesedések

– 166. Tartós részesedések értékhelyesbítése

b) A következő módosítás a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet volt, melyben a kormányhivatalokkal kapcsolatos átszervezési feladatokhoz kapcsolódóan az ún. analitikus nyilvántartó helyek tekintetében az Áhsz. 2. számú mellékletének pontosítása jelent meg. Az Áhsz. normaszövegében a kormányhivatalok helyett a fővárosi és megyei kormányhivatalok megnevezés található.

c) A következő módosítást a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvénnyel összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 157/2015. (VI. 25.) Korm. rendelet tartalmazta, mely az Áhsz. 15. mellékletében lévő rovatrendet pontosította a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak új elnevezése miatt.

d) Az évközi utolsó módosítás az egyes kormányrendeleteknek a Magyarország 2016. évi központi költségvetésének megalapozásával összefüggő módosításáról szóló 175/2015. (VII. 7.) Korm. rendeletben jelent meg, mely az állam tulajdonában álló közutak terv szerinti értékcsökkenési kulcsának változását tartalmazza. Az új értékcsökkenési leírási kulcs 3%-ra módosult, melyet visszamenőlegesen 2014. évre is el kell számolni.

Ez a jogszabály még kisebb pontosításokat tartalmazott az Áhsz. 4. számú mellékletében, mely a társadalombiztosítás pénzügyi alapjaiból folyósított egyes ellátások és támogatások tervezett összegeiről és teljesítéséről szóló speciális adatszolgáltatási beszámoló melléklet.

1.1.2. A 2015. év végén bekövetkezett módosítások

Az Áhsz. 2015. év végén bekövetkezett módosításait az államháztartás számviteléről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet módosításáról szóló 402/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet tartalmazza.

1.1.2.1. A mérlegbeszámoló-űrlap egyes sorainak tartalmi változásai

A mérleg egyes tételeinek 2016. január 1-jétől változott a tartalma, illetve alábontási szabályai:

a) Egyéb sajátos elszámolások

A korábbi egyéb eszközoldali sajátos elszámolások mérlegsor tartalma jelentősen kibővült. Ennek oka, hogy a pénzkészlet egyeztetésénél (Áhsz. 17. számú melléklet) év közben az általános forgalmi adó elszámolások kezelése mind az előzetesen felszámított, mind a fizetendő általános forgalmi adó esetében gondot jelentett, különösen adott vagy kapott előlegek esetében. Ennek a helyzetnek a feloldása érdekében mind az előzetesen felszámított, mind a fizetendő általános forgalmi adót annak felmerülésekor kizárólag a 364. Általános forgalmi adó elszámolása számla megfelelő alszámlájára lehet csak könyvelni, és csak ezután lehet a vissza nem igényelhető összeget a ráfordítások között elszámolni. A mérlegsor alábontása így a következő lett:

I.

Előzetesen felszámított általános forgalmi adó elszámolása

1.

Adott előleghez kapcsolódó előzetesen felszámított levonható általános forgalmi adó

2.

Más előzetesen felszámított levonható általános forgalmi adó

3.

Adott előleghez kapcsolódó előzetesen felszámított nem levonható általános forgalmi adó

4.

Más előzetesen felszámított nem levonható általános forgalmi adó

II.

Fizetendő általános forgalmi adó

1.

Kapott előleghez kapcsolódó fizetendő általános forgalmi adó

2.

Más fizetendő általános forgalmi adó

III.

Egyéb sajátos eszközoldali elszámolások

1.

December havi illetmények, munkabérek elszámolása

2.

Utalványok, bérletek és más hasonló, készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek nem minősülő eszközök elszámolása

Ahogy az előbbi felsorolásból látható, a mérlegben történő kimutatás mind az előzetesen felszámított, mind a fizetendő általános forgalmi adónál elsődlegesen azt a rendező elvet vezeti be, hogy az általános forgalmi adó adott vagy kapott előleghez vagy más gazdasági eseményekhez kapcsolódik. Ez az elkülönítés rendkívül fontos lesz a pénzkészlet egyeztetésénél. A konkrét elszámolási szabályokat az 1.1.2.2. pont tartalmazza.

b) Egyéb eszközök induláskori értéke és változásai

Az egyéb eszközök induláskori értéke és változásai korábban egy könyvviteli számlán és egy mérlegsoron jelent meg. Az Áhsz. január 1-jétől hatályos módosítása a következő alábontást vezette be:

III.

Egyéb eszközök induláskori értéke és változásai

1.

Megszűnés miatt átvett lekötött betétek könyv szerinti értéke és változása

2.

Megszűnés miatt átvett egyéb pénzeszközök könyv szerinti értéke és változása

3.

Pénzeszközön kívüli egyéb eszközök induláskori értéke és változása

Ennek a megbontásnak az oka a költségvetési szervek megszüntetésénél, átalakításánál a pénzeszközök átadás/átvételénél az elkülönített kezelés biztosítása volt. Így oldható meg, hogy ezekkel a szervezeti változásokkal összefüggő saját tőkeváltozás elkülöníthető legyen más egyéb eszközváltozásoktól.

c) Követelések alábontása

A követelések mérlegsoron mind a költségvetési évben esedékes, mind a költségvetési évet követően esedékes követeléseken belül az „ebből” adatoknál a kamatbevételek elnevezés kibővült a más nyereségjellegű bevételek kifejezéssel. A költségvetési évet követően esedékes követeléseken belül külön ki kell mutatni az államháztartáson belüli megelőlegezések törlesztésével kapcsolatos követeléseket.

A III. Követelés jellegű sajátos elszámolások mérlegsoron belül az Adott előlegek között a korábbi Beruházásokra adott előlegek elnevezés Beruházásokra, felújításokra adott előlegekre módosult. Ez a változás tehát azt jelenti, hogy nem csak beruházásokra, hanem felújításokra is lehet előleget adni a szállító, kivitelező részére. Ez a pontosítás megkönnyíti a költségvetési szervek ilyen irányú tevékenységeit, nem lesz egy-egy ellenőrzésnél vita tárgya, hogy az elnevezésben nincs benne a felújítás szó. A gyakorlatban a költségvetési szervek eddig is adtak beruházásokra és felújításokra is előlegeket. Ezt az eljárást egyébként a beszámoló szabályok nem tiltották.

d) Kötelezettségek alábontása

A kötelezettségek mérlegsoron a költségvetési évet követően esedékes kötelezettségek között az „ebből” adatoknál külön kell kimutatni az államháztartáson belüli megelőlegezések visszafizetésével kapcsolatos kötelezettségeket. Az új mérlegsorokat tartalmazó mérleg űrlapot a számviteli rész 3. számú melléklete tartalmazza.

1.1.2.2. Az általánosforgalmiadó-elszámolás

A mérleg egyes tételeinek tartalmi változásainál az általános forgalmi adó miatti új tagolás már bemutatásra került. Az új könyvviteli elszámolási szabályokhoz új könyvviteli számlák kerültek kijelölésre. Az új elszámolási mód azoknál a gazdasági eseményeknél jelenik meg, ahol az előzetesen felszámított általános forgalmi adó teljes mértékben nem helyezhető levonásba. Ezekben az esetekben az elmúlt két évben az előzetesen felszámított forgalmi adó összegét a megjelenéskor azonnal a ráfordítások között kellett elszámolni. Ezzel szemben 2016. január 1-jétől ezeket az általános forgalmi adó összegeket először a 3641. Előzetesen felszámított általános forgalmi adó elszámolása könyvviteli számlára kell könyvelni és majd innen kell a ráfordítások közé átvezetni.

A mérleg ezzel kapcsolatos sorainál már bemutatott alábontásának megfelelően kerültek kialakításra a könyvviteli számlák is. Itt is a fő rendező elv az volt, hogy az adott és kapott előlegek elkülönüljenek a más gazdasági eseményekkel kapcsolatos általánosforgalmiadó-elszámolási szabályoktól. Az ezekkel kapcsolatos konkrét könyvelési tételeket az 1.2. pont tartalmazza.

1.1.2.3. Eszközök bekerülési értékének megállapítási szabályainál bekövetkezett változások

a) A követelés és kötelezettségjellegű sajátos elszámolások bekerülési értékének megállapítása

A forintban kifizetett követelés jellegű sajátos elszámolások bekerülési értéke megegyezik az átutalt vagy megfizetett – az előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó – összeggel. A forintban kapott kötelezettség jellegű sajátos elszámolások bekerülési értéke megegyezik az átutalt, vagy megfizetett – a fizetendő általános forgalmi adót nem tartalmazó – összeggel.

Valutapénztárból, devizaszámláról kifizetett követelés jellegű sajátos elszámolások bekerülési értéke megegyezik a valuta, deviza nyilvántartási árfolyamon átszámított forintérték összegével. A valutában, devizában kapott kötelezettség jellegű sajátos elszámolások bekerülési értéke megegyezik az Áhsz. 20. § (3) és (4) bekezdései szerint átszámított forintérték összegével.

b) Egyéb sajátos eszközoldali elszámolások bekerülési értéke

Az egyéb sajátos eszközoldali elszámolások (decemberi illetmények és munkabérek, valamint az utalványok, bérletek és más hasonló, készpénz-helyettesítő fizetési eszköznek nem minősülő eszközök elszámolásai) bekerülési értéke megegyezik az átutalt, vagy megfizetett – előzetesen felszámított általános forgalmi adót nem tartalmazó – összeggel.

c) Követelések és kötelezettségek bekerülési értéke

A követelés és kötelezettség jellegű sajátos elszámolások kivételével a követelések és kötelezettségek bekerülési értéke megegyezik az egységes rovatrend bevételeihez, illetve kiadásaihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon kimutatott követelésekkel megegyező elismert, esedékes, illetve végleges kötelezettségvállalások, más fizetési kötelezettségek összegeivel.

1.1.2.4. Az eszközök értékvesztésével kapcsolatos elszámolási szabályok kiegészítése

A közhatalmi bevételekre vonatkozó követeléseknél a költségvetési szervek saját döntésük esetén választhatták az ún. egyszerűsített értékelést. Ez a szabály most kiterjedt az adók módjára behajtandó kis összegű követelések értékelésére is, valamint az értékelési eljárás mind a két bevételi kategória esetében pontosításra került.

Tehát mind a közhatalmi bevételekből, mind az adók módjára elszámolható követelésekre alkalmazható az az értékelési szabály, hogy az értékvesztés összege a kötelezettek együttes minősítése alapján azok csoportos értékelésével meghatározható. Az egyszerűsített értékelési eljárás során az értékvesztést negyedévente, a tárgynegyedév utolsó napján fennálló, pénzügyileg nem rendezett közhatalmi bevételek, valamint az adók módjára behajtandó kis összegű követelések után kell megállapítani, és annak előző negyedévi állományához mért különbözetét – előjelének megfelelően – a korábbi időszakokban elszámolt értékvesztés növeléseként vagy visszaírásaként kell elszámolni.

1.1.2.5. Az eszközök és források értékelési szabályainak pontosítása

Az Áhsz. 21. § (10) bekezdésében a külföldi pénzértékre szóló eszközök és források köre kiegészült, és ezzel egyidejűleg pontosításra kerültek az év végi elszámolási szabályok. Az új szabályok a következők.

a) Az érintett eszközök és források:

– részesedések,

– értékpapírok,

– valutapénztárban lévő valutakészlet,

– devizaszámlán lévő deviza,

– követelések,

– kötelezettségek,

– egyéb sajátos elszámolások,

– időbeli elhatárolások.

A követelések és kötelezettségek összegeinek – a követelés jellegű sajátos elszámolások és a kötelezettség jellegű sajátos elszámolások kivételével – a költségvetési számvitelben is rögzített összeggel kell megegyezniük.

b) Az elszámolási szabályok

Az a) pontban felsorolt eszközök és források esetében a mérlegben szereplő értékeket a mérleg fordulónapjára vonatkozó, az Áhsz. 20. § (3) és (4) bekezdése szerinti devizaárfolyamon átszámított forintértéken kell meghatározni (MNB hivatalos árfolyam).

Az értékelés során a könyv szerinti érték és az értékeléskori forintérték közötti különbözetet a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 60. § (3) bekezdése szerint összevontan kell elszámolni azzal az eltéréssel, hogy a lekötött bankbetétek, az egyéb pénzeszközök, valamint az egyéb eszközök, a kötelezettségek, és a passzív időbeli elhatárolások esetén külön-külön ki kell számolni az összevont árfolyam-különbözetet, és az egyes különbözetek előjelétől függően kell azt elszámolni. A konkrét könyvelési tételeket az 1.2. pont tartalmazza.

1.1.2.6. A leltározási szabályokra vonatkozó pontosítás

A költségvetési szerveknek a leltározásra vonatkozó eljárási és egyéb szabályokat az Szt. 69. §-ában foglalt előírások szerint kellett kialakítaniuk. Az Áhsz.-ben 2016. évtől ezt a jogszabályi hivatkozást pontosították, így az Szt. 69. § (4) bekezdésében foglaltakat a költségvetési szervek nem alkalmazhatják a leltározási szabályaik kialakításánál. Ez a kimaradt hivatkozás arra az esetre vonatkozott, hogy mit kell tennie a vállalkozásnak abban az esetben, ha nem vezet mennyiségi nyilvántartást az eszközeiről. A költségvetési szerveknél – ahol ez lehetséges – kötelező az érintett eszközökről mennyiségi nyilvántartást vezetni. Célszerű itt ismételten áttekinteni a költségvetési szervekre vonatkozó leltározási előírásokat. Ennek megfelelően a költségvetési szerveknek azokat az eszközeiket, melyeket mind mennyiségben, mind értékben nyilvántartanak, azoknál a leltározást mennyiségi felvétellel kell végrehajtani, legalább háromévenként. Itt az Szt. nem tiltja, hogy a leltározást évente, vagy kétévente végezze a költségvetési szerv, és nem írja elő ennek a leltározási feladatnak a fordulónapját sem, ezeket a költségvetési szervnek kell eldöntenie, és a megfelelő szabályzatokban rögzítenie. Így a költségvetési szervnek kell döntenie, hogy a mennyiségi felvétellel történő leltározásba tartozó eszközeinél, milyen gyakoriságot és milyen fordulónapot határoz meg. Nem kötelező a teljes mennyiségi felvétellel történő leltározást egy fordulónapon végrehajtani, így nem kötelező a december 31-ei fordulónap alkalmazása sem. Ha a költségvetési szerv például a készleteinél eddig minden évben december 31-ei fordulónappal leltározta a raktári készleteket, azt nem kötelező megváltoztatni, de nem is tilos. Ha a költségvetési szerv úgy dönt, hogy a jövőben a gépek, felszerelések és berendezések eszközcsoporton belül külön kialakított csoportokban eltérő leltározási időpontokat jelöl ki, ezt is megteheti. Ehhez semmilyen külön engedély nem szükséges. A leltározás másik lehetséges és az Szt. által előírt módszere az egyeztetéssel történő leltározás, melyet azoknál az eszközöknél és forrásoknál kell alkalmazni, melyek nyilvántartása csak értékben történik. Itt már a leltározás fordulónapját az Szt. kötelezően az ún. üzleti év fordulónapjában határozta meg, és a költségvetési szervek esetében sem ad az Áhsz. ez alól felmentést. Így a leltározási munkákat úgy célszerű megszervezni, hogy az év végi feladatok közé ezek az egyeztetéssel történő leltározások időben is beilleszthetőek legyenek. Az egyeztetéssel történő leltározás módszerét a költségvetési szervnek saját hatáskörében kell eldöntenie. A számviteli joganyagok erre vonatkozóan kötelező előírásokat nem tartalmaznak, csak a vonatkozó szakirodalmakban lehet erre vonatkozó utalásokat találni. Ilyen egyeztetési módszer lehet többek között: személyes egyeztetés, egyeztető levelek megküldése, a részletező (analitika) nyilvántartások adatainak az alapdokumentációval történő összehasonlítása. Egy-egy eszköz, illetve forráscsoporton belül több módszer is alkalmazható, de ezt a szabályzatoknak megfelelő módon tartalmaznia kell. A leltározási módszerek kialakításánál nem szabad megfeledkezni arról, hogy a költségvetési szerveknek nem csak azokat az eszközöket és forrásokat kell leltározniuk, amelyek a mérlegükben is megjelennek, hanem a kötelezettségvállalásokat (0021. ellenszámlával szemben elszámolt kötelezettségvállalások), kizárólag mennyiségben nyilvántartott eszközöket, a 01–04. nyilvántartási számlákon kimutatott tételeket.

Az általános, az Szt. által meghatározott leltározási szabályokon túlmenően speciális szabály még a költségvetési szerveknél, hogy a koncesszióba, vagyonkezelésbe adott eszközöket a működtető, vagyonkezelő által elkészített és hitelesített leltárral kell a mérlegben alátámasztani, tehát itt nem kell ebben a leltározási folyamatban az érintett költségvetési szerveknek tevőlegesen részt venni.

A használt, de a mérlegben értékkel nem szereplő immateriális javakat, tárgyi eszközöket, készleteket a költségvetési szerveknek a leltározási és leltárkészítési szabályzatukban meghatározott módon kell leltározniuk.

1.1.2.7. Az eredménykimutatás beszámolóűrlap tartalmi és formai változásai

A költségvetési szervek a teljesítményszemléletű eredményük elszámolására a vállalkozások által is alkalmazott eredménykimutatást alkalmazzák, természetesen a sajátos elszámolásaik figyelembevételével. Így, ha az Szt. eredménykimutatásra vonatkozó szabályai változnak, akkor, ha ez a költségvetési szerveknél is értelmezhető, az Áhsz.-be is átültetésre kerülnek ezek a módosítások. Ez történt 2016. január 1-jétől is, mivel az Szt. átvette az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelvét, a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK ás a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről Ezt az új irányelvet a tagállamoknak 2015. július 20-áig kellett a nemzeti jogba átültetniük. Magyarországon ez az Szt. módosításával, 2015. július 3-ai kihirdetéssel, 2015. július 4-ei hatálybalépéssel történt meg. Az új számviteli irányelv azonban megengedi, hogy az új rendelkezések 2016. január 1-jei vagy a 2016. naptári év során kezdődő üzleti évekre vonatkozó éves pénzügyi kimutatásokra történő első alkalmazását. Ezt a lehetőséget Magyarország is alkalmazta, így az ezzel összefüggő szabályokat 2016. január 1-jétől kell alkalmazni.

Az eredménykimutatást érintő legfontosabb változás az volt, hogy az új irányelvnek megfelelés érdekében megszűnt a rendkívülieredmény-kategória, ezzel együtt a rendkívüli bevételek és rendkívüli ráfordítások fogalomkörök is.

A költségvetési szervek esetében az eredménykimutatás szintén nem tartalmazza a rendkívülieredmény-kategóriát. Az új felépítés a következők szerint alakul:

Így a rendkívüli eredményen kívül még szintén megszűnt az ún. szokásoseredménykategória is. Az eredménykimutatás új felépítésében a legfőbb változást az jelenti, hogy a korábban rendkívüli bevételként és rendkívüli ráfordításként elszámolt tételeteket vagy a tevékenység eredményénél vagy a pénzügyi műveletek eredményénél kell figyelembe venni. Ezek az új elszámolások természetesen a költségvetési szervek esetében érintik a pénzügyi számvitelben elszámolásra kerülő eredményszemléletű bevételek és ráfordítások körét is. A változások elég sokrétűek és összetettek is, így ezek ismertetésénél a legcélravezetőbb módszer, hogy a teljes új eredménykimutatás bemutatásra kerüljön soronként, azok tartalmi összetevőivel együttesen.

– 01. Közhatalmi eredményszemléletű bevételek

Ezen a soron kell kimutatni a B3. Közhatalmi eredményszemléletű bevételek rovataihoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket. A kapcsolódó könyvviteli számla: 911. Közhatalmi eredményszemléletű bevételek.

– 02. Eszközök és szolgáltatások értékesítése nettó eredményszemléletű bevételei

Ezen a soron kell kimutatni a

= B401. Készletértékesítés ellenértéke,

= B402. Szolgáltatások ellenértéke,

= B403. Közvetített szolgáltatások ellenértéke,

= B405. Ellátási díjak

rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket. A kapcsolódó könyvviteli számla: 912. Eszközök és szolgáltatások értékesítése nettó eredményszemléletű bevételei.

– 03. Tevékenység egyéb nettó eredményszemléletű bevételei

Ezen a soron kell kimutatni

= a B404. Tulajdonosi bevételek rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket, mely nem tartalmazhatja a kapott osztalékok összegét,

= a kötelezettségek teljesítésére, a csereszerződés keretében átadott vásárolt és saját termelésű készletek, nyújtott szolgáltatások számlázott, megállapodás, csereszerződés szerinti – általános forgalmi adót nem tartalmazó – értékét a készlet átadás/átvétel, szolgáltatásnyújtás időpontjában.

– I. Tevékenység nettó eredményszemléletű bevételei összesen (01+02+03)

– 04. Saját termelésű készletek állományváltozása

Ezen a soron kell kimutatni az Szt. 76. § (3) bekezdése szerint a saját termelésű készletek – Szt. 66. § (1) bekezdése szerint meghatározott értéke – üzleti év végi záróállományának és az üzleti év eleji nyitóállományának különbözetét, mint állományváltozást. Az Szt. 66. § (1) bekezdésében foglalt előírás a készletek mérlegben történő kimutatási szabályát tartalmazza.

A kapcsolódó könyvviteli számla: 571. Saját termelésű készletek állományváltozása.

– 05. Saját előállítású eszközök aktivált értéke

Itt kell kimutatni a saját vállalkozásban végzett és az eszközök között állományba vett saját teljesítmények, a tenyészállattá átminősített növendékállatok, valamint az Szt. előírásai szerint az egyéb ráfordítások között elszámolandó saját előállítású eszközök és saját teljesítmények közvetlen önköltségen számított értékét, ideértve a saját termelésű készletek értékvesztését is. A saját előállítású készletek közvetlen önköltségét az Szt. 51. §-ában foglaltak szerint kell megállapítani. A kapcsolódó könyvviteli számla: 572. Saját előállítású eszközök aktivált értéke.

– II. Aktivált saját teljesítmények értéke (04+05)

– 06. Központi működési célú támogatások eredményszemléletű bevételei

Itt kell kimutatni a

= B11. Önkormányzatok működési célú támogatásai,

= B816. Központi, irányító szervi támogatás rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket.

A kapcsolódó könyvviteli számla: 921. Központi, működési célú támogatások eredményszemléletű bevételei.

– 07. Egyéb működési célú támogatások eredményszemléletű bevételei

Itt kell elszámolni a

= B16. Egyéb működési célú támogatások bevételei államháztartáson belülről,

= B65. Egyéb működési célú átvett pénzeszközök

rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket. A kapcsolódó könyvviteli számla: 922. Egyéb működési célú támogatások eredményszemléletű bevételei.

– 08. Felhalmozási célú támogatások eredményszemléletű bevételei

Itt kell bemutatni a

= B25. Egyéb felhalmozási célú támogatások bevételei államháztartáson belülről,

= B75. Egyéb felhalmozási célú átvett pénzeszközök

rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket. A kapcsolódó könyvviteli számla: 923. Felhalmozási célú támogatások eredményszemléletű bevételei.

– 09. Különféle egyéb eredményszemléletű bevételek

Itt kell kimutatni

= az anyagok, áruk nyereségjellegű leltárértékelési különbözetét,

= a térítés nélkül átvett eszközök bekerülési értékét, mely összeg nem tartalmazhatja a részesedésnek vagy értékpapírnak minősülő eszközöket,

= más különféle egyéb eredményszemléletű bevételeket, mely a következőkből tevődik össze:

• B12. Elvonások és befizetések,

• B13. Működési célú garancia- és kezességvállalásból származó megtérülések államháztartáson belülről,

• B21. Felhalmozási célú önkormányzati támogatások,

• B22. Felhalmozási célú garancia- és kezességvállalásból származó megtérülések államháztartáson belülről,

• B410. Biztosító által fizetett kártérítés,

• B411. Egyéb működési célú bevételek,

• B51. Immateriális javak értékesítése,

• B52. Ingatlanok értékesítése,

• B53. Egyéb tárgyi eszközök értékesítése,

• B61. Működési célú garancia- és kezességvállalásból származó megtérülések államháztartáson kívülről,

• B71. Felhalmozási célú garancia- és kezességvállalásból származó megtérülések államháztartáson kívülről rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegek.

Szintén a más különféle egyéb eredményszemléletű bevételek között kell a következő gazdasági eseményekkel kapcsolatos bevételeket elszámolni:

– a kötelezettségek teljesítésére, a csereszerződés keretében átadott immateriális jószág, tárgyi eszköz – általános forgalmi adót nem tartalmazó – számlázott, megállapodás, csereszerződés szerinti értékét az átadás/átvétel időpontjában;

– immateriális javak, tárgyi eszközök elszámolt terven felüli értékcsökkenésének, a követelések és a készletek értékvesztésének visszaírt összegét;

– szerződésen alapuló – konkrét termékhez, anyaghoz, áruhoz, szolgáltatásnyújtáshoz közvetve kapcsolódó, nem számlázott – utólag kapott engedmény szerződés szerinti összegét;

– az Szt. 77. § (3) bekezdés k) és l) pontjaiban meghatározott gazdasági események bevételi tételeit: az Szt. 77. § (3) bekezdés k) pont szerint a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt értékpapírnak vagy részesedésnek nem minősülő vagyontárgyak nyilvántartás szerinti értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a létesítő okiratban a meghatározott érték a több (nyereségjellegű); az Szt. 77. § (3) bekezdés l) pontja szerint a tartozásátvállalás során harmadik személy által – ellentételezés nélkül – átvállalt kötelezettség szerződés szerinti összege, továbbá a hitelező által elengedett, valamint az elévült kötelezettség összege, ha ahhoz beszerzett eszköz nem kapcsolódik.

Az Szt. 77. § (4) bekezdése szerint az előzőekben felsorolt, az Szt. szerint egyéb bevétel kategóriába tartozó tételeknél a halasztott bevételekre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Ennek megfelelően egyéb bevételként kell elszámolni, de halasztott bevételként időbelileg el kell határolni a következő eseteket:

a) az elengedett kötelezettség összegét akkor, ha az részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő beszerzett eszközhöz kapcsolódik, legfeljebb az elengedett kötelezettséggel összefüggésben beszerzett eszköz könyv szerinti értékének összegéig;

b) a fejlesztési célra – visszafizetési kötelezettség nélkül – átvett, az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt, részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő eszközök piaci, illetve jogszabály eltérő rendelkezése esetén a jogszabály szerinti értékét. A költségvetési szervek esetében ezt a gazdasági eseményt kizárólag a felhalmozási célú támogatások eredményszemléletű bevételeire lehet és kell alkalmazni. Ez a gyakorlatban azt is jelenti, hogy a költségvetési szerveknek a „klasszikus” költségvetési támogatásra (B816. rovat) és a maradvány igénybevételre (B813. rovat) nem lehet időbeli elhatárolásként halasztott bevételt elszámolni;

c) a tartozásátvállalás során harmadik személy által – ellentételezés nélkül – átvállalt kötelezettség szerződés, megállapodás szerinti összegét, ha az részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő beszerzett eszközhöz kapcsolódik, legfeljebb az átvállalt kötelezettséghez kapcsolódóan beszerzett eszköz könyv szerinti értékének összegéig.

Kapcsolódó könyvviteli számlák: 9241. Anyagok, áruk nyereségjellegű leltárértékelési különbözete, 9242. Térítés nélkül átvett részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő eszközök, 9243. Ajándékként, hagyatékként kapott, többletként fellelt részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő eszközök, 9244. Más különféle egyéb eredményszemléletű bevételek.

– III. Egyéb eredményszemléletű bevételek (06+07+08+09)

– 10. Anyagköltség

Itt kell elszámolni a működés során felhasznált szakmai és üzemeltetési anyagok értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírással növelt bekerülési értékét. Az elszámolt anyagköltséget csökkenteni kell a tevékenység során keletkezett hulladékok, haszonanyagok, valamint a visszavételezett anyagok értékével. Kapcsolódó könyvviteli számla: 51. Anyagköltség.

– 11. Igénybevett szolgáltatások értéke

Itt kell kimutatni:

= K32. Kommunikációs szolgáltatások,

= K33. Szolgáltatási kiadások (ide nem értve a K335. Közvetített szolgáltatások kiadásait),

= K34. Kiküldetések, reklám- és propagandakiadások rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket.

Kapcsolódó könyvviteli számla: 52. Igénybevett szolgáltatások költségei.

– 12. Eladott áruk beszerzési értéke

Az eladott áruk beszerzési értéke között az Szt. 78. § (5) bekezdése szerinti gazdasági eseményeket kell kimutatni. Az eladott áruk beszerzési értéke az üzleti évben változatlan formában eladott anyagok, áruk bekerülési értékét foglalja magában. Ezt az értéket csökkenti az elszámolt értékvesztés és növeli az értékvesztés visszaírt összege. Az eladott áruk beszerzési értékét növelő tételként kell még elszámolni az értékesített betétdíjas göngyölegek bekerülési értékét, csökkentő tételként kell elszámolni a visszavett göngyölegek bekerülési értékét. Kapcsolódó könyvviteli számla: 813. Eladott áruk beszerzési értéke.

– 13. Eladott (közvetített) szolgáltatások értéke

Itt kell kimutatni a K335. Közvetített szolgáltatások rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlán végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket. A kapcsolódó könyvviteli számla: 814. Eladott (közvetített) szolgáltatások értéke.

– IV. Anyagjellegű ráfordítások (10+11+12+13)

– 14. Bérköltség

Itt kell elszámolni a

= K1101. Törvény szerinti illetmények, munkabérek,

= K1102. Normatív jutalmak,

= K1103. Céljuttatás, projektprémium,

= K1104. Készenléti, ügyeleti, helyettesítési díj, túlóra, túlszolgálat rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket.

Kapcsolódó könyvviteli számla: 53. Bérköltség

– 15. Személyi jellegű egyéb kifizetések

Itt kell kimutatni a

= K1105. Végkielégítés,

= K1106. Jubileumi jutalom,

= K1107. Béren kívüli juttatások,

= K1108. Ruházati költségtérítés,

= K1109. Közlekedési költségtérítés,

= K1110. Egyéb költségtérítések,

= K1111. Lakhatási támogatások,

= K1112. Szociális támogatások,

= K1113. Foglalkoztatottak egyéb személyi juttatásai,

= K12. Külső személyi juttatások rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket.

Kapcsolódó könyvviteli számla: 54. Személyi jellegű egyéb kifizetések.

– 16. Bérjárulékok

Itt kell elszámolni a K2. Munkaadókat terhelő járulékok és szociális hozzájárulási adó rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összeget. Kapcsolódó könyvviteli számla: 55. Bérjárulékok

– V. Személyi jellegű ráfordítások (14+15+16)

– VI. Értékcsökkenési leírás

Itt kell kimutatni az immateriális javak és tárgyi eszközök elszámolt terv szerinti értékcsökkenését, valamint a kis értékű immateriális javak és tárgyi eszközök használatbavételekor egy összegben elszámolt értékcsökkenés összegét is. Kapcsolódó könyvviteli számla: 56. Értékcsökkenési leírás.

– VII. Egyéb ráfordítások

Itt kell elszámolni

a) az immateriális jószág, a tárgyi eszköz értékesítésekor azok könyv szerinti értékét,

b) a hiányzó, megsemmisült, állományból kivezetett eszközök könyv szerinti értékét,

c) a különféle egyéb ráfordításokat, melyek a következő gazdasági eseményekhez kapcsolódnak:

= az anyagok, áruk veszteségjellegű leltárértékelési különbözetének összege,

= a kötelezett megszűnése és más okból behajthatatlan követelés visszaírt összege,

= a térítés nélkül átadott részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő eszközök nyilvántartás szerinti értéke,

= más különféle egyéb ráfordítások összege, mely a következő jogcímekből tevődik össze:

• K502. Elvonások és befizetések,

• K506. Egyéb működési célú támogatások államháztartáson belülre,

• K81. Felhalmozási célú garancia- és kezességvállalásból származó kifizetés államháztartáson belülre,

• K84. Egyéb felhalmozási célú támogatások államháztartáson belülre,

• K85. Felhalmozási célú garancia- és kezességvállalásból származó kifizetés államháztartáson kívülre,

• K87. Lakástámogatás,

• K88. Felhalmozási célú támogatások az Európai Uniónak,

• K89. Egyéb felhalmozási célú támogatások államháztartáson kívülre,

• K915. Központi, irányító szervi támogatás folyósítása,

• K355. Egyéb dologi kiadások,

• K4. Ellátottak juttatásai,

• K501. Nemzetközi kötelezettségek,

• K503. Működési célú garancia- és kezességvállalásból származó kifizetés államháztartáson belülre,

• K507. Működési célú garancia- és kezességvállalásból származó kifizetés államháztartáson kívülre,

• K509. Árkiegészítések, ártámogatások,

• K510. Kamattámogatások,

• K511. Működési célú támogatások az EU-nak,

• K512. Egyéb működési célú támogatások államháztartáson kívülre rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegek.

Ezen a jogcímen (más különféle egyéb ráfordítások) kell elszámolni még a következő gazdasági események ráfordítási tételeit:

– veszteség jellegű kerekítési különbözeteket,

– előzetesen felszámított, le nem vonható általános forgalmi adó összegét,

– immateriális javak, tárgyi eszközök elszámolt terven felüli értékcsökkenésének összegét,

– a követelések, készletek értékvesztésének összegét,

– az eredeti követelést engedményezőnél az átruházott követelésnek a könyv szerinti értékét a követelés átruházásakor,

– a szerződésen alapuló – konkrét termékhez, anyaghoz, áruhoz, szolgáltatásnyújtáshoz közvetve nem kapcsolódó, nem számlázott – utólag adott engedmény szerződés szerinti összegét,

– az Szt. 81. § (2) bekezdés k)–m) pontjaiban meghatározott gazdasági események ráfordításait [az Szt. 81. § (2) bekezdés k) pontja szerint a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt értékpapírnak vagy részesedésnek nem minősülő vagyontárgyak nyilvántartás szerinti (könyv szerinti) értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a nyilvántartási érték a több, tehát veszteségjellegű a különbözet; az l) pont szerint behajthatatlannak nem minősülő, elengedett követelés könyv szerinti értékét; az m) pont szerint a tartozás átvállalás során – ellentételezés nélkül – átvállalt kötelezettség szerződés szerinti összegét a tartozást átvállalónál, mely összegnél az Szt. 33. § (1) bekezdésében foglaltak szerint, a halasztott ráfordításokra vonatkozó szabályokat is figyelembe kell venni.]

Kapcsolódó könyvviteli számlák: 841. Értékesített immateriális javak, tárgyi eszközök könyv szerinti értéke, 842. Hiányzó, selejtezett, megsemmisült, állományból kivezetett eszközök könyv szerinti értéke, 8431. Anyagok, áruk veszteségjellegű leltárértékelési különbözete, 8432. Kötelezett megszűnése miatt behajthatatlanként leírt követelése, 8433. Más okból behajthatatlanként leírt követelések, 8434. Térítés nélkül átadott részesedésnek vagy értékpapírnak nem minősülő eszközök nyilvántartás szerinti értéke, 8435. Más különféle egyéb ráfordítások.

– „A”/Tevékenység eredménye (I ± II+III–IV–V–VI–VII)

– 17. Kapott (járó) osztalék és részesedés

Ezen a soron kell elszámolni a kapott (járó) osztalék és részesedés jogcímen tartós és nem tartós részesedések után kapott adózott eredmény felosztásáról szóló határozat alapján járó osztalékot, ideértve a kamatozó részvények után kapott kamatot is, ha az a mérlegkészítés időpontjáig ismertté vált. Kapcsolódó könyvviteli számla: 931. Kapott (járó) osztalék és részesedés.

– 18. Részesedésekből származó eredményszemléletű bevételek, árfolyamnyereségek

Itt kell kimutatni a B4091. Részesedésekből származó pénzügyi műveletek bevételei rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összeget, illetve az Szt. 84. § (2) bekezdés b)–f) pontjaiban és a (2a) bekezdésben meghatározott gazdasági eseményeket:

= a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott részesedés könyv szerinti értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a létesítő okiratban meghatározott érték a több, tehát nyereségjellegű;

= a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén (felszámolás, a végelszámolás, a kényszertörlési eljárás befejezésekor) az erről szóló határozat jogerőre emelkedésekor a megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) könyv szerinti értékének és a megszűnt tartós részesedés ellenében kapott eszközök vagyonfelosztási javaslat szerinti értékének a különbözete, amennyiben a kapott eszközök értéke a több, tehát nyereségjellegű. A kapott eszközök értékét csökkenteni kell az átvett kötelezettségek megállapodás szerinti értékével;

= az átalakuló, egyesülő, szétváló gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a jogelőd gazdasági társaságban lévő megszűnt részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) könyv szerinti értékének és az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejött gazdasági társaságban szerzett részesedés bekerülési értékének a különbözetét, amennyiben a szerzett részesedés értéke több, tehát nyereségjellegű. A megszerzett új részesedésnek a megszűnt részesedésre jutó, a jogelőd gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összegével azonos összegűnek kell lennie. Kiválás esetén a kiválással létrejött gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összegét kell figyelembe venni a különbözet számításánál;

= az átvevő gazdasági társaságon kívüli tulajdonosnál (tagnál) – gazdasági társaság beolvadása esetén – a jogelőd gazdasági társaságban lévő megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) könyv szerinti értékének és a megszűnt részesedésre jutó – a jogelőd gazdasági társaság vagyonmérlege szerinti – saját tőke értékének a különbözetét, amennyiben a saját tőke értéke a több, tehát nyereségjellegű;

= a tulajdonosnál (tagnál) a gazdasági társaság jegyzett tőkéjének leszállításakor, ha a tőkeleszállítás tőkekivonás útján valósul meg, a bevont tartós részesedés könyv szerinti értékének és névértéke fejében átvett eszközök értékének a különbözetét, amennyiben az átvett eszközök értéke a több, tehát nyereségjellegű;

= részesedésekből származó bevételként kell elszámolni, de halasztott bevételként időbelileg el kell határolni az Szt. 77. § (4) bekezdésébe megjelölt tételeket, amennyiben azok a részesedésekhez kapcsolódnak. A halasztott bevételt a kapcsolódó ráfordítás felmerülésekor – azzal arányosan – kell elszámolni részesedésekből származó bevételként. Ilyen tételek lehetnek: elengedett kötelezettség, fejlesztési célra átvett pénzeszközök, térítés nélkül, ajándékba, hagyatékba kapott, többletként fellelt eszközök, tartozásátvállalás. Ebbe a körbe csak olyan gazdasági események tartozhatnak bele, melyek a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott részesedésekhez kapcsolódnak.

Kapcsolódó könyvviteli számlák: 9321. Tőkekivonással történő tőkeleszállításnál a bevont részesedés nyilvántartás szerinti értéke és az átvett eszközök értéke nyereségjellegű különbözete, 9322. Megszűnt részesedés nyilvántartás szerinti értéke és az átvett eszközök értéke nyereségjellegű különbözete, 9323. Térítés nélkül átvett tartós részesedések, 9324. Ajándékként, hagyatékként kapott, többletként fellelt tartós részesedések, 9325. Más részesedésekből származó eredményszemléletű bevételek, árfolyamnyereségek.

– 19. Befektetett pénzügyi eszközökből származó eredményszemléletű bevételek, árfolyamnyereségek

Itt kell elszámolni a B4081. Befektetett pénzügyi eszközökből származó bevételek rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket, illetve az Szt. 84. § (3) bekezdés f) pontjában és a (3a) bekezdésében meghatározott gazdasági eseményeket. Az Áhsz. ebben az esetben kizárólag azokat a gazdasági eseményeket értelmezi, amelyek a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírokra vonatkoznak. Ezek a gazdasági események az Szt. megjelölt részei szerint a következők lehetnek:

= a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapír vagy kölcsön nyilvántartás szerinti értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözete, amennyiben a létesítő okiratban meghatározott érték a több, tehát nyereségjellegű,

= befektetett pénzügyi eszközökből származó bevételként kell elszámolni, de halasztott bevételként időbelileg el kell határolni az Szt. 77. § (4) bekezdés szerinti tételeket, amennyiben azok a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírokhoz kapcsolódnak. A halasztott bevételt a kapcsolódó ráfordítás felmerülésekor – azzal arányosan – kell elszámolni befektetett pénzügyi eszközökből származó bevételként. Az Szt. 77. § (4) bekezdésébe tartozó tételeket a 18. sor leírása már tartalmazza.

Kapcsolódó könyvviteli számlák: 9331. Térítés nélkül átvett befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírok, 9332. Ajándékként, hagyatékként kapott, többletként fellelt befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírok, 9333. Más befektetett pénzügyi eszközökből származó eredményszemléletű bevételek, árfolyamnyereségek.

– 20. Egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű eredményszemléletű bevételek

Itt kell kimutatni a

= B4082. Egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket,

= a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt kamatfedezeti ügyletek (határidős, swap és azonnali ügyletek) időarányos nyereségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos veszteségének összegéig.

Kapcsolódó könyvviteli számlák: 934. Egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű eredményszemléletű bevételek.

– 21. Pénzügyi műveletek egyéb eredményszemléletű bevételei

Itt kell elszámolni a

= B4092. Más egyéb pénzügyi műveletek bevételei,

= B83. Adóssághoz nem kapcsolódó származékos ügyletek bevételei rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon követelésként nyilvántartott összegeket;

= a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt nem kamatfedezeti célú, egyéb fedezeti ügyletek (határidős, opciós, swap és azonnali ügyletek) időarányos nyeresége, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos veszteségének összegéig;

= nem fedezeti célú határidős, opciós és swap ügyletek pénzügyileg is realizált nyereségjellegű különbözetének a tárgyévre időarányosan jutó összegét, ha az ügylet zárása a mérlegfordulónapja és a mérlegkészítés időpontja között megtörtént;

= külföldi pénzértékre szóló kötelezettséghez kapcsolódóan a költségvetési évben realizált árfolyamnyereséget;

= az Szt. 84. § (2) bekezdés b)–f) pontjaiban és a (3) bekezdés f) pontjában és a (8) bekezdésben meghatározott gazdasági eseményeket, ha azok nem tartós részesedésekhez vagy az értékpapírok között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírhoz kapcsolódnak. Az Szt. 84. § (2) bekezdés b)–f) pontok tartalmi leírását a 18. sor, a (3) bekezdés f) pontjának a leírását a 19. sor tartalmazza;

= a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként kell elszámolni, de halasztott bevételként időbelileg el kell határolni az Szt. 77. § (4) bekezdés szerinti tételeket, amennyiben azok a forgóeszközök között kimutatott részesedésekhez, értékpapírokhoz kapcsolódnak. A halasztott bevételt a kapcsolódó ráfordítás felmerülésekor – azzal arányosan – kell elszámolni a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként. Az Szt. 77. § (4) bekezdésébe tartozó gazdasági események tartalmi leírását a 18. sor tartalmazza;

= az Szt. 84. § (7) bekezdés g) és o) pontjai szerinti összevontan elszámolt árfolyamnyereség – az Áhsz. 21. § (10) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – és az engedményt,

• a valutakészlet, a deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír és kötelezettség mérlegfordulónapi értékelésekor – az Szt. 60. § (3) bekezdése szerint – összevontan elszámolt árfolyamnyereséget,

• a szerződésben meghatározott fizetési határidőn (esedékességen) belül történt pénzügyi rendezés esetén kapott engedmény összegét. Ez az engedmény a szerződésben meghatározott, pénzügyileg rendezendő ellenérték 3%-át nem haladhatja meg, és nem kerül leszámlázásra.

Kapcsolódó könyvviteli számla: 9351. Lekötött bankbetétek mérlegfordulónapi értékelése során megállapított (nem realizált) árfolyamnyeresége, 9352. Egyéb pénzeszközök mérlegfordulónapi értékelése során megállapított (nem realizált) árfolyamnyeresége, 9353. Pénzügyi műveletek más egyéb eredményszemléletű bevételei.

– VIII. Pénzügyi műveletek eredményszemléletű bevételei (17+18+19+20+21)

– 22. Részesedésekből származó ráfordítások, árfolyamveszteségek

Itt kell kimutatni:

= a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott részesedések értékesítésekor a könyv szerinti érték és az eladási ár közötti veszteségjellegű különbözetet,

= az Szt. 85. § (1) bekezdés b)–g) pontjaiban meghatározott gazdasági eseményeket:

• a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott részesedés könyv szerinti értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a létesítő okiratban meghatározott érték a kevesebb, tehát veszteségjellegű;

• a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaság jogutód nélküli megszűnése esetén (felszámolás, végelszámolás, kényszertörlési eljárás befejezésekor) az erről szóló határozat jogerőre emelkedésekor a megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) könyv szerinti értékének és a megszűnt tartós részesedés ellenében kapott eszközök vagyonfelosztási javaslat szerinti értékének a különbözetét, amennyiben a kapott eszköz értéke a kevesebb, tehát veszteségjellegű. A kapott eszközök értékét csökkenteni kell az átvett kötelezettségek megállapodás szerinti összegével;

• az átalakuló, egyesülő, szétváló gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a jogelőd gazdasági társaságban lévő megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) könyv szerinti értékének és az átalakulással, egyesüléssel, szétválással létrejött gazdasági társaságban szerzett részesedésre jutó bekerülési értékének a különbözetét, amennyiben a szerzett részesedés értéke a kevesebb, tehát veszteségjellegű. A megszerzett részesedés összege megegyezik a megszűnt jogelőd gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összegével. A kiválás esetén a kiválással létrejött gazdasági társaság végleges vagyonmérlege szerinti saját tőke összegét kell figyelembe venni a különbözet számításánál;

• az átvevő gazdasági társaságon kívüli tulajdonosnál (tagnál) – a gazdasági társaság beolvadása esetén – a jogelőd gazdasági társaságban lévő megszűnt tartós részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) könyv szerinti értékének és a megszűnt részesedésre jutó saját tőkeértéknek a különbözetét, amennyiben a saját tőke a kevesebb, tehát veszteségjellegű. A megszűnt részesedésre jutó saját tőke megegyezik a jogelőd gazdasági társaság végleges vagyonmérlegében szereplő saját tőke összegével;

• a tulajdonosnál (tagnál) a gazdasági társaság jegyzett tőkéjének leszállításakor, ha a tőkeleszállítás tőkekivonás útján valósul meg, a bevont részesedés (részvény, üzletrész, egyéb társasági részesedés) könyv szerinti értékének és névértéke fejében átvett eszközök értékének a különbözetét, amennyiben az átvett eszközök értéke a kevesebb, tehát veszteségjellegű;

• térítés nélkül átadott befektetett eszközök között kimutatott részesedések nyilvántartás szerinti értékét.

Kapcsolódó könyvviteli számlák: 8511. Tőkekivonással történő tőkeleszállításnál a bevont tartós részesedés nyilvántartás szerinti értéke és az átvett eszközök értéke ráfordítás jellegű különbözete, 8512. Megszűnt tartós részesedés nyilvántartás szerinti értéke és az átvett eszközök értéke ráfordítás jellegű különbözete, 8513. Térítés nélkül átadott befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírok, 8514. Egyéb részesedésekből származó ráfordítások, árfolyamnyereségek.

– 23. Befektetett pénzügyi eszközökből (értékpapírokból, kölcsönökből) származó ráfordítások, árfolyamveszteségek

Itt kell kimutatni

– a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok értékesítésekor, beváltásakor az eladási ára, illetve a névértéke és a könyv szerinti értéke közötti veszteségjellegű különbözetét. A kamatozó értékpapírok esetében az eladási árban lévő kamattal csökkentett értékkel kell számolni;

– az Szt. 85. § (1a) bekezdés b) és d) pontjaiban meghatározott gazdasági eseményeket. Az Áhsz. ebben az esetben előírta, hogy ezeket a gazdasági eseményeket a költségvetési szerveknek kizárólag a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírokra lehet értelmezni:

• a térítés nélkül átadott, befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapírok és kölcsönök összegének nyilvántartás szerinti értékét,

• a gazdasági társaság tulajdonosánál (tagjánál) a gazdasági társaságba bevitt, befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott értékpapír vagy kölcsön nyilvántartás szerinti értékének és a létesítő okiratban meghatározott értékének a különbözetét, amennyiben a nyilvántartás szerinti érték a több, tehát veszteségjellegű.

Kapcsolódó könyvviteli számlák: 8521. Befektetett pénzügyi eszközökből származó ráfordítások, árfolyamveszteségek, 8522. Egyéb befektetett pénzügyi eszközökből származó ráfordítások, árfolyamveszteségek.

– 24. Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások

Itt kell elszámolni

= a K353. Kamatkiadások rovathoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összeget,

= a mérlegfordulónapjáig még le nem zárt kamatfedezeti ügyletek (határidős, swap, és azonnali ügyletek) időarányos veszteségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos nyereségének összegét,

= a befektetési jegyeknél eladáskor, beváltáskor a nettó eszközérték és a könyv szerinti érték különbözetében realizált veszteség összegét.

Kapcsolódó könyvviteli számla: 853. Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások.

– 25. Részesedések, értékpapírok, pénzeszközök értékvesztése

Itt kell kimutatni a részesedések, értékpapírok, pénzeszközök elszámolt értékvesztésének összegét, melyet csökkenteni kell a korábban leírt értékvesztések visszaírt összegével.

Kapcsolódó könyvviteli számla: 854. Részesedések, értékpapírok, pénzeszközök értékvesztése és annak visszaírása.

– 26. Pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai

Itt kell elszámolni a

= K354. Egyéb pénzügyi műveletek kiadásai,

= K93. Adóssághoz nem kapcsolódó származékos ügyletek kiadásai

= rovatokhoz kapcsolódóan vezetett nyilvántartási számlákon végleges kötelezettségvállalásként, más fizetési kötelezettségként nyilvántartott összegeket,

= az értékpapírok között kimutatott részesedések értékesítésekor a könyv szerinti érték és az eladási ár közötti veszteségjellegű különbözetet,

= az értékpapírok között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok értékesítésekor, beváltásakor az eladási ár, illetve a névértéke és a könyv szerinti értéke közötti veszteségjellegű különbözetet. A kamatozó értékpapírnál az eladási árban lévő kamattal csökkentett értéket lehet figyelembe venni,

= a hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapírok kibocsátásakor a névérték és a kapott eladási ár közötti veszteségjellegű különbözetet,

= a nem fedezeti célú határidős, opciós ügyletek és swap ügyletek pénzügyileg is realizált veszteségjellegű különbözetének a tárgyévre időarányosan jutó összegét, ha az ügylet zárása a mérleg fordulónapja és a mérlegkészítés időpontja között megtörtént,

= a külföldi pénzértékre szóló követeléshez kapcsolódó, a költségvetési évben realizált árfolyamveszteséget,

= a mérleg fordulónapjáig még le nem zárt nem kamatfedezeti célú, egyéb fedezeti ügyletek (határidős, opciós, swap és azonnali ügyletek) időarányos veszteségét, legfeljebb a fedezett alapügylet időarányos nyereségének az összegéig,

= az Szt. 85. § (3) bekezdés g), m), n) és o) pontjaiban nevesített gazdasági eseményeket, melyeknél figyelembe kell venni az Áhsz. 21. § (10) bekezdésében foglalt előírásokat:

• a valutakészlet, a deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, a befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír és kötelezettség mérlegfordulónapi értékelésekor – az Szt. 60. § (3) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – összevontan elszámolt árfolyamnyereséget,

• a behajthatatlannak minősített vásárolt követelés leírt összegét, továbbá a vásárolt követelés könyv szerinti értékének azon részét, amelyre a befolyt pénzbevétel nem nyújt fedezetet,

• vásárolt követelés értékesítésekor az eladási ár és a könyv szerinti érték közötti veszteségjellegű különbözetet,

• a szerződésben meghatározott fizetési határidőn (esedékességen) belül történt pénzügyi rendezés esetén adott engedmény összegét. Ez az engedmény a szerződésben, megállapodásban meghatározott, pénzügyileg rendezendő ellenérték 3%-át nem haladhatja meg, és nem lehet számlázni,

= az Szt. 85. § (1) és (1a) bekezdésekben meghatározott gazdasági eseményeket, ha azok nem tartós részesedésekhez vagy az értékpapírok között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz kapcsolódnak:

• a befektetett pénzügyi eszközök között lévő tulajdoni részesedést jelentő befektetés értékesítésekor az értékesített befektetés eladási ára és könyv szerinti értéke közötti veszteségjellegű különbözet összegét,

• az Szt. 85. § (1) bekezdés b)–g) pontjainak tartalmi leírását a 22. sorhoz adott magyarázat tartalmazza,

• a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott és eladott, beváltott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír eladási ára, illetve névértéke és könyv szerinti értéke közötti veszteségjellegű különbözet összegét az értékesítéskor, illetve a beváltáskor. A kamatozó értékpapírnál az eladási árában lévő kamattal, diszkont értékpapírnál az Szt. 84. § (3) bekezdés d) pontja szerint elszámolt kamattal csökkentett összeget szabad figyelembe venni,

• a befektetett pénzügyi eszközök között kimutatott befektetési jegyek eladásakor, beváltásakor a nettó eszközérték és a könyv szerinti érték különbözetében realizált veszteség összegét,

• az Szt. 85. § (1a) bekezdés b) és d) pontjainak tartalmi leírását a 23. sor magyarázó szövege tartalmazza.

Kapcsolódó könyvviteli számlák: 8551. Lekötött bankbetétek mérlegfordulónapi értékelése során megállapított (nem realizált) árfolyamvesztesége, 8552. Egyéb pénzeszközök mérlegfordulónapi értékelése során megállapított (nem realizált) árfolyamvesztesége, 8553. Pénzügyi műveletek más egyéb ráfordításai.

– IX. Pénzügyi műveletek egyéb ráfordításai (22+23+24+25+26)

– „B” Pénzügyi műveletek eredménye (VIII–IX)

– „C”Mérleg szerinti eredmény (± A ± B)

Az eredménykimutatás módosított beszámolóűrlapját a számviteli rész 3. számú melléklete tartalmazza.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.