Bodnár Zsolt – Várhomoki-Molnár Márta

Az építési beruházás folyamata

Építési közbeszerzés

Kiadja a

CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft.

Budapest, 2011

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@complex.hu

www.complex.hu

Felelős vezető: a CompLex Kiadó Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Petr Kral

A kiadványok szerkesztésért felelős: Gócza Éva

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Gyártási főmunkatárs: Kerek Imréné

Fedélterv és tördelés: CompLex Kiadó Kft. DTP-csoport

ISSN 2061-8549

ISBN 978 963 295 176 8

Jelzőszám: KK-001P0-2214

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Bodnár Zsolt – Várhomoki-Molnár Márta

Az építési beruházás folyamata

Építési közbeszerzés

ÉPÍTÉSÜGYI KISKÖNYVTÁR 8.

Szerzők:

Bodnár Zsolt
I., III., VIII. fejezet, II.2.2., II.7., V.5., V.7–8., VII.4.

Várhomoki-Molnár Márta
IV., VI., IX. fejezet, II.1, II.2.1., II.2.3., II.3–6., V.1–4., V.6., VII.1–3.

Kézirat lezárva: 2011. január 31.

Bodnár Zsolt, Várhomoki-Molnár Márta, Budapest, 2011

© CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2011

A CompLex Kiadó Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Ajánlás

„Nem elég mai időkben törvényeket írni,
de azok iránt szimpátiát is kell gerjeszteni.”

Széchenyi

A jelenlegi nehéz gazdasági viszonyok az építési kedvre is jelentős kihatással vannak. Az ágazatot érintő pénzhiány, a lánctartozás, az ingatlanfejlesztés megtorpanása, a magánépítkezések csökkenése és a támogatások időbeli elhúzódása mellett az építési folyamatot érintő igen szerteágazó követelményrendszer elsajátítása is nehezíti az ágazat talpraállását. Azonban a tevékenységre vonatkozó előírások, jogok és kötelezettségek megismerése, elsajátítása és fel/kihasználása az építés fellendülésének egyik esélye lehet.

Az Építésügyi kiskönyvtár részeként „Az építés folyamata” című sorozat keretében 7 kötet jelenik meg.

E hét kötetből álló könyvsorozat iránytű kíván lenni azoknak, akik számára a terjedelmes építési jog kiismerhetetlennek, átláthatatlannak tűnik, segítséget kíván nyújtani azoknak, akik jogkövető magatartással környezetüket szebbé, élhetőbbé, lakhatóbbá és használhatóbbá kívánják tenni.

A sorozat teljes és átfogó ismeretet kíván nyújtani

– az építési beruházás, az építési cél kigondolásától, eltervezésétől kezdve a telekvásárlás, telekfelhasználás, településrendezés kérdésein keresztül,

– a tervező kiválasztásában,

– a betartandó építési előírások megismerése,

– a beruházás megvalósításához szükséges engedélyek megszerzése,

– az építőipari kivitelezési tevékenységre vonatkozó előírások elsajátítása, az építési folyamat résztvevőire vonatkozó feladat és felelősségrendszer megismerése,

– az építés ellenőrzésére, szankcionálására vonatkozó követelmények és

– az építmény fenntartására, jókarbantartására, védelmére vonatkozó előírások

területén.

Az építkezni szándékozók, a beruházók, az ingatlanfejlesztők (építtetők) újra és újra szembetalálkoznak a „mit kell, mit lehet tenni?” dilemmával. Igen gyakran szakértőket is igénybe vesznek segítségül, akik a „mit, hová, hogyan, kivel és mikorra?” kérdésekre segítenek a válaszokat megadni. Egy építkezéssel (beruházással) szemben a legnagyobb elvárás a kiszámíthatóság, az időbeli és pénzbeli tervezhetőség és a jogbiztonság. E sorozat e kérdésekre segít – sokszor gyakorlati példákon keresztül is – választ adni.

I. Bevezetés

I.1. Bevezetés – az építési beruházások jelentősége

A közbeszerzési szabályozás fő célja, hogy a közszféra számára a legkedvezőbb ajánlatot tevő szerződő partner személyének kiválasztása során esélyegyenlőségen alapuló tiszta verseny valósuljon meg, ezáltal elősegítve a közpénzek hatékony felhasználását is. A diszkrimináció tilalma, az egyenlő bánásmód és a transzparencia a közbeszerzési eljárás olyan alapelvei, amelyeknek a szerződő partner kiválasztásához vezető folyamat minden mozzanatában tükröződniük kell.

Tekintettel arra, hogy az építési beruházások jelentős részét teszik ki a hazai közbeszerzéseknek, és az építési projektek értéküket tekintve is gyakran kiemelkedőek, különösen fontos érdek fűződik ezen közbeszerzési eljárások jogszabályoknak megfelelő lefolytatásához és az építési beruházás megvalósítását célzó közbeszerzési szerződések – közbeszerzési szempontból is – jogszerű teljesítéséhez. Ezen kötet célja közérthető módon áttekintést nyújtani az építési beruházások megvalósításakor alkalmazandó közbeszerzési és építési jogi szabályokról.

Bevezetésként a Közbeszerzések Tanácsa 2009. évre vonatkozó beszámolója néhány részletének kiemelésével szeretném érzékeltetni az építési beruházásnak a közbeszerzési eljárásokon belül képviselt jelentőségét.[1]

A 2009. évben indult közbeszerzési eljárások tekintetében mind a megvalósított eljárások száma, mind azok értéke növekedett a korábbi évhez képest: az ajánlatkérők összesen 6611 eredményes közbeszerzési eljárást folytattak le a 2008. évben realizált 3911 eljárással szemben, ami jelentős, 69%-os növekedést jelent. A közbeszerzések összértékének alakulásában is növekvő tendencia érvényesült; a 2009. évben realizált 1809,8 milliárd Ft 27,6%-kal haladta meg a korábbi év statisztikai értékét (1417,9 milliárd Ft).

A 2009. évi közbeszerzések értéke a GDP 6,9%-át jelentette, szemben az egy évvel korábbi, 5,4%-os részesedéssel. Ezen eljárások körében a közbeszerzések beszerzési tárgyak szerinti alakulását, az építési beruházások súlyát az alábbi táblázat mutatja:[2]

Közbeszerzések tárgya

2008. év

2009. év

eljárások száma

%

érték

Md Ft

%

eljárások száma

%

érték

Md Ft

%

Árubeszerzés

1124

28,7

389,4

27,5

1601

24,22

350,9

19,39

Építési beruházás

1162

29,7

489,8

34,5

2353

35,59

868,9

48,01

Szolgáltatás

1611

41,2

399,6

28,2

2647

40,04

586,3

32,39

Építési koncesszió

   4

 0,1

119,7

 8,4

   3

 0,04

  0,4

 0,02

Szolgáltatási koncesszió

  10

 0,3

 19,4

 1,4

   7

 0,11

  3,4

 0,19

ÖSSZESEN

3911

100

1417,9

100

6611

100

1809,8

100,00

Az eljárások számát figyelembe véve a szolgáltatásmegrendelésre irányuló eljárások részesedése 40% körül alakult, megelőzve ezzel az építési beruházásokat (amelyek száma viszont megduplázódott a korábbi évhez képest), és az árubeszerzéseket (35,6% és 24,2% a két beszerzési tárgy részesedése), értéküket tekintve azonban változatlanul az építési beruházások bírnak legnagyobb jelentőséggel.

Az eljárások értékét alapul véve az építési beruházások újbóli megerősödése volt megfigyelhető 2009-ben a 2008. évben jellemző visszaeséshez képest.

A közbeszerzések értékének növekedésével kapcsolatban a Tanács beszámolója az európai uniós források felhasználási arányának javulását emeli ki elsősorban. Bár a pontos összegekről a Tanács nem rendelkezik információkkal, a hirdetményekből levonható statisztikai adatok alapján összességében megállapítja, hogy a 2009. évben összesen 2279 eljárás során használtak fel európai uniós pénzeket, azaz nagyjából minden harmadik tendernél (34,5%). Az összértéket tekintve is magas az arány; a közbeszerzési eljárásokkal realizált összérték 40,6%-ához kapcsolódik uniós forrás. A 2008. évben az eljárások mindössze 17,4%-a, az értékének pedig 22,2%-a volt köthető közösségi programokhoz.

Az eljárások értékét tekintve a közösségi források felhasználásával lefolytatott eljárások döntő része építési beruházás megvalósítására irányult.

Beszerzés tárgya

Európai uniós forráshoz köthető eljárások száma

Európai uniós forráshoz köthető eljárások értéke

db

%

milliárd Ft

%

Árubeszerzés

 247

10,8

 42,7

 5,8

Építési beruházás

1012

44,4

612,3

83,4

Szolgáltatás

1018

44,7

 76,8

10,5

Építési koncesszió

   0

 0,0

 0

 0,0

Szolgáltatási koncesszió

   2

 0,1

   2,4

 0,3

ÖSSZESEN

2279

100,0

734,2

100,0

Érdemes kiemelni, hogy az összes építési beruházásra irányuló közbeszerzés értékének mintegy 70%-a közösségi forrásokhoz kapcsolódott.

I.2. Az építési beruházások
közbeszerzésére vonatkozó jogi szabályozás
és a normák viszonya egymáshoz

Az építési beruházásokra vonatkozó leglényegesebb jogszabályok:

– A közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Kbt.), amely az Európai Unió közbeszerzési irányelveit is átülteti a magyar jogrendszerbe.[3]

– Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.).

– A kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épkiv.).

– Az építési beruházások közbeszerzési eljárás során készítendő dokumentációjának tartalmáról szóló 215/2010. (VII. 9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Épdok.).

– A tervpályázati eljárások részletes szabályairól szóló 137/ 2004. (IV. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: tervpályázati rendelet).

– A közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények megküldésének és közzétételének részletes szabályairól, a hirdetmények ellenőrzésének rendjéről és díjáról, valamint a Közbeszerzési Értesítőben történő közzététel rendjéről és díjáról szóló 34/2004. (III. 12.) Korm. rendelet.

– A közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények, a bírálati összegezések és az éves statisztikai összegezések mintáiról szóló 14/2010. (X. 29.) NFM rendelet.

Az építési beruházások közbeszerzési eljárására vonatkozó felsorolt jogszabályok két csoportra különíthetők el. Egyrészt a közbeszerzési eljárás, másrészt az építőipari kivitelezés szakmai joganyagára. A közbeszerzési eljárás törvényi szintű szabályait a Kbt., míg az építőipari beruházás tárgyát képező építőipari kivitelezését az Étv. tartalmazza.

A közbeszerzési irányelveknek való megfelelést biztosító Kbt. alapvetően eljárási előírásokat tartalmaz, így e törvény szerint kell eljárni a közbeszerzési eljárások lefolytatásakor, és a közbeszerzésekkel kapcsolatos jogorvoslat szabályaira is e törvény alkalmazandó. A Kbt.-t alkalmazva kell eljárni továbbá a tervpályázati eljárások esetében is.

Az építési tevékenységet szabályzó Étv. hatálya kiterjed:

a) az épületek, műtárgyak (a továbbiakban együtt: építmények), valamint az építési munkák és építési tevékenységek építési előírásainak kialakítására,

b) az építmények építészeti-műszaki tervezésére (a továbbiakban: építészeti-műszaki tervezés),

c) az építmények kivitelezésére,

d) az építési termékek, anyagok, szerkezetek, berendezések és módszerek minőségi követelményeinek kialakítására,

e) az épített környezet emberhez méltó és esztétikus kialakítására, valamint az építészeti örökség védelmére,

f) a települések zöldfelületeivel kapcsolatos munkákra,

valamint az a)–f) pontokban foglaltakra vonatkozó szabályok megállapítására,

alkalmazásuk ellenőrzésére és érvényre juttatására (a továbbiakban együtt: építésügy).

A közbeszerzés és az építésügy előírásai (a törvényi és végrehajtási szabályozást is ideértve) elkerülhetetlenül nyúlnak át a másik jogterület anyagába, ami alapvetően abból adódik, hogy mindkét joganyag igyekszik a szakág általános normáit megfogalmazni, kerülve a specialitások részletes, mindenre kiterjedő szabályozását. A Kbt., annak ellenére, hogy értékben az építési beruházások adják a közbeszerzések legnagyobb részét, nem tartalmaz olyan mértékű részletszabályozást, ami ebben a speciális formában megvalósuló kivitelezés beszerzésének minden kérdését rendezné. De ugyanez elmondható az Étv.-vel és a végrehajtási rendeleteivel kapcsolatosan is, hiszen csak nagyon minimális eltérő előírást tartalmaznak a közbeszerzés körébe eső kivitelezés megrendelésére, a szerződés megkötésére, a résztvevők feladataira vagy akár a teljesítésre, annak ellenére, hogy az építőipari kivitelezés összes rendelésállományán belül a közbeszerzés meghatározó mértékűnek nevezhető.

Az építési beruházás megrendelésének az áru és szolgáltatás beszerzéshez viszonyított specialitásai:

– a megvalósítandó építmény minden esetben egyedi, így sem a tervezést sem a kivitelezést nem lehet standardizálni, ami bizonytalanságot jelent mind a megvalósíthatóság, mind a minőség területén,

– az egyedi jelleg következtében jelentős nehézséget jelent az előzetes értékmeghatározás, értékbecslés,

– tárgya a távoli jövőben megvalósuló mű, ami hosszú időn keresztül gyakorol hatást a környezet esztétikai állapotára,

– a rendeltetésszerű használatra való alkalmasság követelményét ugyancsak hosszú távon kell teljesíteni,

– a terveknek, illetve a szerződésnek megfelelő megvalósítás (határidő, mennyiség, minőség) sok bizonytalanságot tartogat, így függ a környezeti hatásoktól (időjárás, talajszerkezet, talajvíz stb.), az ajánlattevő és a bevont alvállalkozók szakmai felkészültségétől,

– a létrehozandó építmény mind anyagában, mind a felhasznált technológiában igen összetett,

– a kivitelezésbe széles körben kerülnek bevonásra az ajánlattevőn kívüli szervezetek, azaz alvállalkozók – de ide sorolhatók az építőanyag beszállítók –, akik a szerződésszerű teljesítés elmaradásának kockázatát jelentősen növelik.

A közbeszerzési eljárás és a kivitelezés folyamatainak egymáshoz illesztését szolgálhatná, ha a Kbt. fő szabályainak végrehajtására kormányrendeleti szinten kerülnének meghatározásra az építési beruházások közbeszerzéseinek részletes követelményei. Ilyen módon biztosítani lehetne, hogy az áru és szolgáltatás beszerzéséhez képest rendkívül sok specialitást hordozó építési tárgyú közbeszerzésekre olyan szabályozás szülessen, mely a kivitelezés folyamatának előírásaival is összhangban áll. Mindezektől függetlenül azonban kijelenthető, hogy az építési beruházás tárgyú közbeszerzési eljárásban, valamint annak teljesítése során alapvetően a Kbt.-t és a végrehajtására kiadott előírásokat kell alkalmazni, akkor is, ha ez esetleg nehezen alkalmazható együtt az építőipari szakmai előírásokkal.

I.3. A közbeszerzési eljárás keretében megvalósuló építési beruházás folyamata

– az építési beruházás előkészítése

  = beruházás céljának meghatározása

  = beruházási terület kiválasztása

  = gazdasági számítások

  = pénzügyi fedezet biztosítása

– a közbeszerzéssel kapcsolatos előzetes kérdések eldöntése

  = a kivitelezés tervezéssel vagy a kivitelezés elkülönült versenyeztetése

  = uniós vagy nemzeti eljárásrend kiválasztása érték szerint

  = a közbeszerzési eljárás fajtája (nyílt, meghívásos, tárgyalásos eljárás, versenypárbeszéd vagy egyszerű eljárás)

– tervezési szakasz

  = tervpályázat

  = tervezési szerződés

  = tervdokumentáció összeállítása

– hatósági engedélyezés

– kivitelezési dokumentáció

– az építési beruházás közbeszerzési eljárásának előkészítése

  = felhívás

  = dokumentáció

– közbeszerzési eljárás lebonyolítása

  = az eljárás megindítása

  = az ajánlatok benyújtása és felbontása

  = tárgyalásos eljárásban tárgyalások és végleges ajánlatok megtétele

  = az ajánlatok elbírálása, eredményhirdetés

– esetlegesen a közbeszerzési eljáráshoz kapcsolódó jogorvoslat

– a szerződés megkötése

– a szerződés teljesítése

  = a kivitelezési munkák megvalósítása és ennek dokumentálása

  = a kivitelezés hatósági ellenőrzése, a szakszerűtlenség szankcionálása (építésügyi, építésfelügyeleti)

  = műszaki átadás-átvétel, használatbavételi eljárás

  = az ellenérték kiegyenlítése

– szerződésmódosítás

  = többletmunka, pótmunka

II. Az építési beruházás
mint a közbeszerzés tárgya

II.1. Az építési beruházás közbeszerzési
kötelezettsége

Az építtetőnek tervezett beruházása előkészítése során szükséges azt megállapítania, hogy az építési munka megrendelését megelőzően kell-e közbeszerzési eljárást lefolytatnia. Közbeszerzési eljárás lefolytatására a Kbt. értelmében a törvény által ajánlatkérőnek minősített szervezetek kötelesek meghatározott tárgyú és értékű beszerzéseik megvalósításakor. A Kbt. 2. §-ának (1) bekezdése tartalmazza a közbeszerzési kötelezettségre vonatkozó alapvető szabályt, amely egyben a törvény alkalmazásának körét is kijelöli.

A Kbt. alapján közbeszerzési kötelezettség – építési munkák esetén az építtető részéről – a következő feltételek együttes teljesülése esetén áll fenn:

– a beszerző szervezet ajánlatkérőnek minősül,

– a beszerzés a Kbt. által meghatározott beszerzési tárgy körébe tartozik,

– a beszerzés becsült értéke az irányadó közbeszerzési értékhatárt eléri vagy meghaladja, és

– a beszerzés megvalósítására irányuló szerződéses jogviszony visszterhes.

Az ajánlatkérőnek minősülő szervezetek körét a Kbt. 22. §, 162. § és 241. §-ai határozzák meg. Az ajánlatkérői minőség megítélésének egyes kérdései építési beruházások esetén megegyeznek az általános szabályokkal, így azok ismertetésére csak röviden térünk ki. Az állami és önkormányzati szektorhoz tartozó, a Kbt. 22. §-ában felsorolt szervezeteket klasszikus ajánlatkérőnek nevezzük, rájuk a törvény általános közbeszerzési eljárásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni, míg a 162. § szerinti, közszolgáltatáshoz kapcsolódó tevékenységet végző szervezetek beszerzéseire a törvény különös közbeszerzési eljárásra vonatkozó V. és VII. fejezetei irányadóak. Közbeszerzési kötelezettség nem kizárólag az állami vagy közszolgáltató szektorhoz tartozó szervezeteket terhelhet, ajánlatkérőnek minősülhet – a klasszikus ajánlatkérőkre vonatkozó szabályok szerint – az olyan építtető is, amely piaci szereplőként mint támogatott szervezet vagy mint az építési koncesszió jogosultja tartozik a Kbt. hatálya alá.

Támogatásból megvalósuló közbeszerzés vonatkozásában ajánlatkérő az a szervezet is – az egyéni vállalkozó kivételével –, amelynek a Kbt. 25. § (2) bekezdése szerinti építési beruházását vagy ezzel összefüggő szolgáltatás megrendelését egy vagy több klasszikus ajánlatkérőnek minősülő szervezet többségi részben (azaz 50%-ot meghaladó mértékben) közvetlenül támogatja, vagy amelynek közbeszerzését egy vagy több ajánlatkérő szervezet költségvetési forrásból és az Európai Unióból származó forrásból többségi részben közvetlenül támogatja, vagy az Európai Unióból származó forrásból többségi részben közvetlenül támogatják. Az egyszerű eljárási rendbe tartozó beszerzések esetén a szabályozás magasabban húzza meg a közbeszerzési kötelezettséget megalapozó támogatási arányt, így itt a támogatásban részesülő építtető – az egyéni vállalkozó kivételével – akkor minősül ajánlatkérőnek, ha a beruházást egy vagy több klasszikus ajánlatkérő szervezet költségvetési forrásból, illetőleg az Európai Unióból származó forrásból hetvenöt százalékot meghaladó részben támogatja közvetlenül.

Ajánlatkérőnek minősül – az egyszerű eljárási rendben – az az építtető is, akinek az adott építési beruházással kapcsolatban fizetési kötelezettségéért a Kormány az államháztartásról szóló törvény alapján készfizető kezességet vállalt. Szintén ajánlatkérő az építési koncesszió jogosultja, akit a közösségi közbeszerzési értékhatárt elérő beruházás megvalósítása esetén terhel közbeszerzési kötelezettség a Kbt. 143–144. §-aiban foglaltak szerint.

A közbeszerzés tárgya árubeszerzés, építési beruházás, építési koncesszió (csak klasszikus ajánlatkérők körében), szolgáltatás megrendelés, illetve az egyszerű eljárási rendben szolgáltatási koncesszió (csak klasszikus ajánlatkérők körében) lehet. Témánk szempontjából a következőkben az építési beruházás és az építési koncesszió fogalmát tartjuk szükségesnek részletesebben tárgyalni. A beszerzési tárgy megfelelő meghatározása, adott esetben az építési beruházás és az építési koncesszió elhatárolása azért is jelentős, mert a Kbt. az egyes beszerzési tárgyak vonatkozásában több esetben speciális szabályokat ír elő.

A beszerzés értékének meghatározását, valamint a közbeszerzési értékhatárokat külön fejezetben szintén bemutatjuk.

II.2. Az építési beruházás fogalma

II.2.1. Az építési beruházás fogalmának elemei

A Kbt. 25. § (1) bekezdése alapján az építési beruházás olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya a következő valamelyik munka megrendelése (és átvétele) az ajánlatkérő részéről:

– A Kbt. 1. mellékletben[4] felsorolt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt.
A törvény 1. melléklete azokat az építőiparhoz köthető tevékenységeket tartalmazza a CPV-rendelet szerinti csoportosításban,[5] amelyekhez kapcsolódó munka megrendelése építési beruházásnak minősül.

– Építmény kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt.
Az építmény fogalmát a Kbt. 4. §-ának 7. pontja határozza meg az építési törvényre való utalással. E szerint a Kbt. alkalmazásában építményen az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben így meghatározott fogalom értendő. Az Étv. 2. §-ának 8. pontja alapján építménynek minősül lényegében az építési tevékenységgel létrehozott (vagy késztermékként az építési helyszínre szállított) – rendeltetésére, szerkezeti megoldására, anyagára, készültségi fokára és kiterjedésére tekintet nélkül –, minden helyhez kötött, a talaj beépítésével létrehozott műszaki alkotás. A törvény az építmény két kategóriájaként különíti el az emberi tartózkodás céljára szolgáló épületet, valamint a műtárgyakat.

– Az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetőleg módon történő kivitelezése.

Az építési beruházás fogalmához tartozó ezen harmadik pont értelmezési nehézségeket okozhat különösen arra vonatkozóan, hogy mi a különbség az építési beruházás második és harmadik esetköre között. E tekintetben a definíció irányelvi megfogalmazása sem sikerült teljesen egyértelműre, az Európai Bíróság előtt tárgyalt egyik ügyben is felmerült problémaként, hogy a klasszikus irányelv „építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés” fogalma az irányelv egyes nyelvi változataiban eltérésekkel szerepel.[6] Mindezek ellenére – ahogyan azt a bérleti elemet is tartalmazó ingatlanügyletek kapcsán bemutatjuk – az „ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő” minőség bizonyos esetekben kifejezetten az építési beruházás lényeges fogalmi elhatároló ismérveként szolgál. Az Európai Bíróság továbbá az építési beruházás fogalmának fenti harmadik fordulatából is következtetett arra, hogy az ajánlattevőnek az építési munkákat nem feltétlenül saját munkaként kell kiviteleznie, hanem úgy is szerepelhet ajánlattevőként a közbeszerzési eljárásban, hogy a tényleges munka kivitelezését nem maga végzi, hanem „bármilyen eszközzel” harmadik személyek útján látja el.[7]

II.2.2. Az építési beruházás lehetséges tartalma

Az Épdok. követelménye szerint a közbeszerzési eljárásban a dokumentációt a jogerős építési vagy létesítési hatósági engedély és a hozzá tartozó dokumentáció alapján kell elkészíteni. Ebből természetesen az is következik, hogy magát az építési beruházás közbeszerzési eljárását csak akkor lehet megindítani, ha – a meghatározott kivételektől eltekintve – az ajánlatkérő rendelkezésére áll a jogerős építésügyi hatósági vagy létesítési engedély és a hozzá tartozó, jóváhagyott engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentáció.

A kivételi körbe tartozik az építési beruházás, ha:

a) az építési tevékenység építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött,

b) az Európai Unió Kohéziós Alapjából származó forrásból támogatott, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti sajátos építményfajta kivitelezésére irányul,

c) vízi létesítmény megvalósítására irányuló,

d) a hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 3. § k)–q) pontjában meghatározott tevékenységek végzéséhez szükséges építmények megvalósítására irányul, vagy

e) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló törvény hatálya alá tartozik.

Az ajánlatkérő lehetőségeit a következő formában lehet összegezni:

Az általános esetben az építési beruházás közbeszerzési eljárása – jogerős építésügyi hatósági vagy létesítési engedély birtokában – irányulhat:

a) kivitelezési dokumentáció és kivitelezés megrendelésére, vagy

b) csak kivitelezés megrendelésére.

A kivételi körbe tartozó építési beruházás közbeszerzési eljárása irányulhat:

a) az engedélyezési és kivitelezési dokumentáció, továbbá a kivitelezés megrendelésére egyben,

b) a kivitelezési dokumentáció és a kivitelezés megrendelésére, vagy

c) csak kivitelezés megrendelésére.

II.2.3. Az építési beruházás fogalma támogatott szervezetek beszerzéseinél

Az előbbiekben már említést tettünk arról, hogy egyébként ajánlatkérői körbe nem tartozó szervezetek is minősülhetnek a klasszikus ajánlatkérőkre vonatkozó szabályok szerint ajánlatkérőnek, amennyiben beszerzésüket hazai költségvetési vagy uniós támogatásból valósítják meg. A Kbt. különbséget tesz az alkalmazandó szabályok tekintetében aszerint, hogy a támogatás kizárólag hazai vagy legalább részben uniós forrásból valósul-e meg. Azon támogatottak esetében, amelyek építési beruházását vagy ezzel összefüggő szolgáltatás megrendelését a Kbt. szerinti klasszikus ajánlatkérőnek minősülő egy vagy több szervezet többségi részben közvetlenül támogatja – a Kbt. 22. § (2) bekezdés b) pontjától eltérően itt nem kerül uniós forrás felhasználásra – a Kbt. az építési beruházás fogalmát az általánosan érvényesülő definíciónál a közösségi eljárásrendben szűkebben határozza meg.

A Kbt. 25. §-ának (2) bekezdése ezen ajánlatkérői kör vonatkozásában a következő szűkített tartalommal szabályozza az építési beruházást, mint beszerzési tárgyat: az 1. melléklet szerinti mélyépítési tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka, valamint kórház, sport-, szórakozási és szabadidő-létesítmény, oktatási (iskolaépület, felsőoktatási épület) vagy közigazgatási célokra használt épület kivitelezése (építési munkái).

Minden egyéb építési munka, így a felsoroltaktól eltérő célra építendő épület kivitelezése esetén a támogatásban részesülő szervezetet nem terheli a közösségi eljárási rendben közbeszerzési kötelezettség, beszerzése ugyanis nem tartozik a Kbt. IV. fejezete szerint meghatározott beszerzési tárgy körébe.

Lényeges ugyanakkor, hogy a támogatottnak ilyen esetben is meg kell vizsgálnia, hogy az egyszerű eljárási rend szabályainak megfelelően terheli-e közbeszerzési kötelezettség. A Kbt. VI. fejezete ugyanis alkalmazandó a nemzeti értékhatárt elérő értékű olyan beszerzésekre, amelyek esetén nem a IV. fejezet szerint kell eljárni. Az egyszerű eljárási rendben az építési beruházás fogalma a támogatottak tekintetében már nem különbözik az egyéb ajánlatkérőknél irányadó fogalomtól, nem szűkített tartalommal kell tehát az építési beruházás fogalmát figyelembe venni. Mivel azonban a Kbt. VI fejezete szerint a támogatott – feltéve, hogy egyébként nem minősül ajánlatkérőnek – csak akkor lesz ajánlatkérő, ha az adott beruházást költségvetési vagy uniós forrásból hetvenöt százalékot meghaladó részben támogatják, ezen arány alatt előfordulhat, hogy egyszerű eljárási rendben sem terheli közbeszerzési kötelezettség az építési beruházás megvalósítóját. Így nem kell közbeszerzési eljárást lefolytatnia az építtetőnek akkor, ha az általa tervezett építési beruházást kizárólag hazai forrásból többségi részben támogatják, a támogatás aránya azonban nem haladja meg a hetvenöt százalékot, és a beruházás tárgya nem a Kbt. 25. §-a (2) bekezdésében kifejezetten meghatározott közcélú épület.

Megjegyezzük, hogy a Kbt. 241. § b) pontjában a közbeszerzési kötelezettséget keletkeztető támogatási arány hetvenöt százalékra emelése – összefüggésben azzal, hogy a hazai forrásból támogatottak közbeszerzési kötelezettsége a Kbt. IV. fejezete alkalmazásában csak bizonyos beszerzési tárgyakra vonatkozik – meghatározott célú építési beruházások, illetve árubeszerzések és szolgáltatásmegrendelések körében is arra az eredményre vezetett, hogy nemcsak a közösségi értékhatár alatti, de azt elérő vagy meghaladó értékű beszerzések is kikerültek a Kbt. hatálya alól.

Hangsúlyozzuk ugyanakkor, hogy a fentiekben bemutatott, bonyolult jogi helyzet nem érvényesül azon szervezetek beszerzéseinél, amelyek részben vagy egészen az Európai Unióból származó forrásból kapott támogatás révén minősülnek beruházásuk megvalósításakor ajánlatkérőnek. Rájuk nézve az építési beruházás Kbt. 25. § (1) bekezdésében foglalt általános fogalma irányadó.[8]

II.3. Építési beruházás vagy ingatlanügylet?

Bonyolultabb jogi konstrukcióval megvalósuló ügyletek esetén felvetődhet annak kérdése, hogy a többféle beszerzési tárgyat, illetve több szerződéstípus elemeit vegyítő szerződések építési beruházásnak minősülnek-e. Ezzel kapcsolatban a Kbt. 28. §-ának (1) bekezdése adja meg az alapvető eligazítást, amely szerint ha a szerződés több – egymással szükségszerűen összefüggő – közbeszerzési tárgyat foglal magában, a meghatározó értékű közbeszerzési tárgy szerint kell a szerződést minősíteni.

A beszerzési tárgy helyes meghatározása ingatlan átruházási vagy bérleti elemet tartalmazó konstrukcióknál azért is jelentős, mert a Kbt. 29. § (2) bekezdés a) pontja értelmében nem tartozik a Kbt. hatálya alá, tehát nem közbeszerzés-köteles a meglévő építmény vagy egyéb ingatlan vétele vagy ingatlanra vonatkozó egyéb jognak a megszerzése, így az ingatlan bérlete sem.

Az Európai Bíróság a Bizottság v. Németország ügyben azt a kérdést vizsgálta, hogy építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződést valósít-e meg egy olyan ügylet, amely a német jog szerint egyébként bérleti szerződésnek minősült.[9] Az adott esetben a nagyrészt Köln város tulajdonában álló KölnMesse GmbH eladott a GKM–GbR magánjogi befektető társaság részére egy földterületet négy kiállítási csarnok megépítése céljából. Ezt követően Köln városa és a GKM–GbR „négy kiállítási csarnoknak helyt adó földterület bérletére vonatkozó szerződés” elnevezésű szerződést kötött, amellyel ez utóbbi társaság Köln városa részére 30 éves időtartamra használatba adta az említett földterületet, valamint az azon építendő épületeket 1,725 millió eurós havi bérleti díj ellenében. A szerződésben a GKM–GbR vállalta, hogy megépíti az építményeket, és azokat Köln város használatába bocsátja az építmények méreteire, jellegére és berendezésére vonatkozóan a szerződésben foglalt előírásoknak megfelelően. Köln városa ezután egy albérletbe adásról szóló szerződés keretében a KölnMesse-nek engedte át a megépítendő épületek használati jogát.

A Bizottság keresetet indított Németországgal szemben az Európai Bíróság előtt tagállami kötelezettségszegés megállapítása iránt, mivel a fenti ügyletek lebonyolításakor nem folytattak le az uniós irányelv szerint megkövetelt közbeszerzési eljárást. Németország hivatkozott arra, hogy e szerződések fő tárgya nem építmény kivitelezése volt, ugyanis azok nem tekinthetőek „építési szerződésnek”, hanem formailag és anyagi jogi szempontból is „bérleti szerződésnek” minősülnek, amelyek alapján a szerződő fél ellenérték fejében kizárólag az érintett épületek használati jogát szerzi meg, Köln városát vagy a KölnMessét a bérleti szerződés lejártakor vételi jog vagy visszavásárlási kötelezettség nem illeti, illetve nem terheli. Azt, hogy a szóban forgó szerződés fő tárgya az érintett épületek bérlése volt, Németország a beruházással kapcsolatos költségek és a bérleti díj összehasonlításával is alá kívánta támasztani: a 30 éves bérleti díj körülbelül 600 millió euró összeget, míg az épületek kivitelezési költségei körülbelül 235 millió eurót tettek ki.

A Bíróság ítéletében mindenekelőtt arra mutatott rá, hogy az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés mint jogi minősítés a közösségi jogból ered, így valamely szerződésnek a nemzeti jog szerinti vagy a felek által adott minősítése nem releváns e közbeszerzési tárgy meghatározása szempontjából. Hazai jogunk vonatkozásában is egyértelmű, hogy építési beruházásnak nem feltétlenül a Ptk. szerinti építési szerződés minősül, minden esetben az elnevezéstől függetlenül az ügylet tartalmát kell vizsgálni annak megállapítása érdekében, hogy az építési beruházás közbeszerzési fogalmi elemeinek megfelel-e.

Ítéletében a Bíróság hangsúlyozta, hogy a 93/37 irányelv 1. cikkének a) pontjában foglalt „építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés” fogalma minden olyan ügyletet magában foglal, amely keretében formális minősítésétől függetlenül visszterhes szerződés jön létre az ajánlatkérő és egy vállalkozó között, és amelynek tárgya az ugyanezen irányelv 1. cikkének c) pontjában meghatározott „építmény” ez utóbbi általi kivitelezése.[10] E tekintetben az ítélet szerint az alapvető szempont az, hogy ezen építményt az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő módon kivitelezzék, viszont az ennek végrehajtása érdekében használt eszközök nem bírnak jelentőséggel. A szóban forgó ügylettel kapcsolatban a Bíróság elismerte, hogy az ténylegesen tartalmaz bérleti szerződés tartalmi elemét képező kikötéseket, megállapította ugyanakkor, hogy az érintett építményeket a Köln városa által szerződésben kifejezetten meghatározott részletes követelményeknek megfelelően kivitelezték, amelyek jóval meghaladták a bérlők által az új, bizonyos alapterületű épületekkel szemben támasztott szokásos követelményeket. Németországnak a bérleti elem meghatározó értékére vonatkozó felvetésével kapcsolatban a Bíróság megjegyezte, hogy a közbeszerzési szerződések minősítése szempontjából a meghatározó körülmény annak fő tárgya, és nem a vállalkozó díjazásának összege vagy a fizetési módozatok, másfelől a tagállam által említett két – abszolút számokban meghatározott – összeg közvetlen összehasonlítása nem lehetséges, mivel a megközelítőleg 600 millió eurós összeget mintegy 30 év alatt havi részletekben fizetik meg, míg a 235 millió eurós összeg az építési munkáknak az azok 2005 végén történő befejezésekori értékét jelenti.

A Bíróság ennek alapján kimondta, hogy a Köln városa és a GKM–GbR között létrejött szerződés elsődleges célja a szóban forgó kiállítási csarnokoknak a Köln városa által meghatározott követelményeknek megfelelő megépítése volt, ezért az említett szerződést építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződésnek kell minősíteni.

Egy másik, az Európai Bíróság által tárgyalt ügyben nem minősült építési beruházásnak az az ügylet, amelynek során egy korábban laktanyaként használt ingatlant annak a beruházónak értékesítettek, amely a terület felhasználására várostervezési szempontból Wildeshausen városa számára kedvezőbb projekttervet nyújtott be.[11] A Bíróság kimondta, hogy az adott esetben az építési beruházás megvalósítására irányadó közbeszerzési szerződés több fogalmi eleme nem állt fenn, és lényeges megállapításokat tett e fogalom értelmezéséhez.

Kimondta egyrészt, hogy a visszterhes szerződési jelleg feltételezi, hogy az építkezés megvalósítása az ajánlatkérő szerv közvetlen gazdasági érdekét szolgálja, amely nem feltétlenül jelenti azt, hogy az ajánlatkérő az építmény tulajdonosává válik. A gazdasági előny például azzal is megvalósul, ha az ajánlatkérőnek a szerződés valamely jogot biztosít az építmény használatára annak érdekében, hogy az épületet a lakosság igénybe vehesse. Önmagában azonban az a tény, hogy a gazdasági szereplő által tervezett építmény a város fejlesztési szándékait szolgáló célt szolgál, közvetlen gazdasági előnyt nem valósít meg. Az ítélet szerint tehát az építési beruházás egyik fogalmi eleme, a visszterhes szerződési jelleg azt jelenti, hogy az építkezésnek az ajánlatkérő közvetlen gazdasági érdekét kell szolgálnia.

Másrészt az adott ügyben a Bíróság azért sem látta megalapozottnak építési beruházás fennállását, mivel a 2004/18 irányelv 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő harmadik fordulat, amely szerint az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések tárgya „az ajánlatkérő szerv által megállapított követelményeknek megfelelő építmény […] kivitelezése”, az adott ügyben nem valósult meg. Az ítélet szerint ahhoz, hogy meg lehessen állapítani, hogy valamely ajánlatkérő meghatározta-e az építményre vonatkozó követelményeit, az szükséges, hogy ez utóbbi intézkedéseket hozzon az építmény jellemzőinek meghatározása, vagy legalább annak céljából, hogy meghatározó befolyást gyakorolhasson az építmény koncepciójára. A Bíróság egyértelművé tette, hogy önmagában az a tény, hogy valamely hatóság településfejlesztési hatáskörének gyakorlása során megvizsgál bizonyos hozzá benyújtott terveket és határozatot fogad el, nem felel meg a hivatkozott rendelkezés értelmében vett „az ajánlatkérő szerv által megállapított követelményekre” vonatkozó követelménynek. Látható, hogy a közbeszerzés hatálya alá nem tartozó ingatlanügyletektől történő elhatárolásban a fent ismertetett másik ügyhöz hasonlóan a beszerzési elem mellett itt is lényeges elemként jelent meg, hogy építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés esetén az építmény megépítése az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelően történik.

II.4. Az építési beruházás
és az építési koncesszió elhatárolása

Bonyolultabb szerződéses kapcsolatok esetében nehéz feladat elé állíthatja az ajánlatkérőt annak vizsgálata, hogy tervezett építési projektje építési beruházásnak vagy építési koncessziónak minősül-e. A két beszerzési tárgy között az építtető ajánlatkérő számára azért is lényeges a különbségtétel és a beszerzés tárgyának helyes megállapítása, mert építési koncesszió esetében a Kbt. 8. címe az eljárásra vonatkozóan speciális szabályokat határoz meg. E helyen csak az elhatárolás során figyelembe veendő szempontokat tárgyaljuk, az építési koncesszió közbeszerzési eljárására vonatkozó szabályokat külön fejezetben ismertetjük.

A Kbt. 26. §-a szerint az építési koncesszió olyan építési beruházás, amely alapján az ajánlatkérő ellenszolgáltatása az építmény hasznosítási jogának meghatározott időre történő átengedése, vagy e jog átengedése pénzbeli ellenszolgáltatással együtt.

Az építési koncesszió fogalmát tehát a Kbt. úgy adja meg, hogy visszautal az építési beruházásra, amelytől az ellenszolgáltatás mibenlétére vonatkozó elhatárolással különbözteti meg az építési koncessziót. A koncessziót az egyéb közbeszerzési szerződésektől elkülönítő ismérv, hogy a díjazási mód, amelyben a felek megállapodtak, a hasznosítás jogának átengedése, amelynek – bár ez sem a Kbt., sem az irányelvek fogalom-meghatározásának szövegében jelenleg nem szerepel, az Európai Bíróság következetes gyakorlata alapján – magában kell foglalnia azt a feltételt is, hogy a hasznosításhoz kapcsolódó kockázatokat a koncesszor viseli.[12] Az előbbi elhatárolási ismérv az építési koncesszió és szolgáltatási koncesszió esetében egyaránt irányadó.

Az építési koncesszió építési beruházástól történő elhatárolásának ismérvei az előbbiek szerint a következők:

– az ellenszolgáltatás formája építési koncessziónál az építmény hasznosítási jogának meghatározott időre történő átengedése vagy a hasznosítási jog átengedése pénzbeli ellenszolgáltatással együtt, és

– a hasznosításhoz kapcsolódó kockázat átruházása a szerződő partnerre.

Építési koncesszióról kizárólag akkor beszélünk, ha a fenti ismérvek együttesen teljesülnek az adott szerződés tekintetében. A hasznosítás átengedésének egy formája lehet, amikor a koncesszor részére járó ellenszolgáltatás az építmény igénybe vevői által közvetlenül fizetett díjból származik, ilyenkor is csak akkor van szó azonban építési koncesszióról, ha megvalósul a hasznosításhoz kapcsolódó kockázatok átruházása. Így az igénybe vevők közvetlen díjfizetése esetén sem minősül koncessziónak a szerződés, ha az állam valamilyen módon biztosítja a koncesszor befektetéseinek megtérülését. Megjegyezzük, hogy a köz- és magánszféra partnerségén alapuló (PPP) építési projektek sem minden esetben építési koncessziók a beszerzés tárgya szerint, csak amennyiben a magánfél viseli az építmény hasznosításához kapcsolódó gazdasági kockázatot.

Nem zárja ki a koncesszióvá minősítést, ha az ajánlatkérő pénzbeli ellenszolgáltatást is fizet a koncesszornak, a hasznosítási jog átruházása mellett azonban az ajánlatkérő csak olyan mértékben fizethet pénzbeli ellenszolgáltatást, amely nem csökkenti jelentősen a koncesszor által vállalt gazdasági kockázatot. Amennyiben ugyanis a pénzbeli ellenszolgáltatás következtében a koncesszor már nem visel jelentős kockázatot, a beszerzés tárgya nem építési koncesszió lesz.

A hasznosítással járó kockázat vállalásával mint elhatároló ismérvvel kapcsolatban kérdésként vetődött fel, hogy a kockázatok pontosan milyen mértékű átruházása esetében lehet koncesszióról beszélni. Az Európai Bíróság gyakorlata alapján akkor minősül a szerződés koncessziónak, ha az ajánlatkérő szerv teljes egészében vagy legalább jelentős részben a koncessziós jogosultra hárította az általa viselt működtetési kockázatot.[13]

Végezetül kitérünk arra, hogy a részben azonos elnevezés ellenére a Kbt. szerinti építési és szolgáltatási koncesszió közbeszerzési kategóriája független a koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvényben (a továbbiakban: koncessziós törvény) szabályozott koncessziós szerződés intézményétől, amely utóbbi törvény egy olyan szerződéstípust szabályoz, amelynek speciális tárgya a kizárólagos állami, önkormányzati tulajdon működtetése, vagy a kizárólagosan az állam vagy az önkormányzat hatáskörébe utalt tevékenységek gyakorlásának átengedése. Az építési koncesszió odaítélésére vonatkozó közbeszerzési szabályok csak akkor vonatkoznak egy koncessziós szerződésre, amennyiben a szerződés egyben átfedi az építési koncesszió közbeszerzési jogi – és a Kbt. alapján önállóan megítélendő – fogalmát is.

Mivel ebben az esetben – figyelemmel arra, hogy a koncessziós törvény tartalmaz pályáztatásra vonatkozó szabályokat – problémát jelentene a két törvény különböző szabályozása, a Kbt. 142. §-a rendezi, hogy ha az építési koncesszió egyben a koncessziós törvény hatálya alá is tartozik, az ajánlatkérőnek – koncessziós pályázat kiírása helyett – közbeszerzési eljárást kell lefolytatnia. A koncessziós törvényt azonban – a pályáztatásra vonatkozó és a Kbt-ben meghatározott szabályok kivételével – egyidejűleg megfelelően alkalmazni kell, a közbeszerzési eljárásban készítendő írásbeli összegezés tartalmára a koncessziós törvény 9/A. §-a is megfelelően alkalmazandó.

II.5. A közbeszerzési értékhatárok

A közbeszerzési értékhatárok rendszerében megkülönböztetjük egyrészt az Európai Unió területén egységesen érvényesülő, uniós jogszabályban meghatározott közösségi értékhatárokat, amelyek a Kbt. szerinti közösségi eljárásrend alkalmazásában irányadóak, másrészt a közösségi értékhatár alatt a hazai jogalkotó által meghatározott, az egyszerű eljárásrendben irányadó nemzeti közbeszerzési értékhatárokat.[14]

A 2011. évben irányadó közösségi értékhatárokat a közbeszerzési irányelveket módosító 1177/2009/EK bizottsági rendelet állapította meg. Az itt euróban megadott értékhatár nemzeti valutákban (így forintban) meghatározott összegét az Európai Bizottság közleményben tette közzé az Unió Hivatalos Lapjában. Ezen értékhatárokat a hazai jogalkotó a Kbt. 30–33. §-aiba is beemelte, 2010. szeptember 15. napjától már a Kbt. is a hatályos közösségi értékhatárokat tünteti fel. Az értékhatárokat az irányelvek szerint kétévente vizsgálják felül, főszabályként szintén kétévente vizsgálják a nemzeti valutában kifejezett érték megfelelőségét. A hazai jogalkalmazóknak ennek megfelelően nem kell az euróban feltüntetett összegeket aktuális árfolyamon átszámolniuk, hanem az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett, forintban meghatározott összeg irányadó egészen annak uniós felülvizsgálatáig.

A nemzeti értékhatárokat a következő évre vonatkozóan mindig a költségvetési törvény határozza meg. A Magyar Köztársaság 2011. évi költségvetéséről szóló 2010. évi CLXIX. törvény nem változtatott a 2010-ben érvényes értékhatárokon.

Az uniós és nemzeti értékhatárok áttekintését megkönnyíti, hogy a Közbeszerzések Tanácsa elnöke minden év elején tájékoztatót ad ki az adott évben alkalmazandó értékhatárokról, amely közzétételre kerül a Közbeszerzési Értesítőben, illetve elérhető a Tanács honlapján.

A 2011. évre vonatkozó értékhatárokat az alábbi táblázat foglalja össze.

Uniós értékhatárok

Árubeszerzés

Szolgáltatás

Építési
beruházás

Építési
koncesszió

Szolgáltatási koncesszió

Minisztérium, miniszterelnökség, központosított közbeszerzéssel foglalkozó szervezet

 32 861 250 Ft

 32 861 250 Ft*

1 273 702 050 Ft

1 273 702 050 Ft

–

Összes egyéb klasszikus ajánlatkérő

 50 737 770 Ft

 50 737 770 Ft

1 273 702 050 Ft

1 273 702 050 Ft

–

Közszolgáltató ajánlatkérők

101 738 430 Ft

101 738 430 Ft

1 273 702 050 Ft

–

–

Nemzeti értékhatárok

Klasszikus ajánlatkérők

  8 000 000 Ft

  8 000 000 Ft

   15 000 000 Ft

  100 000 000 Ft

25 000 000 Ft

Közszolgáltató ajánlatkérők

 50 000 000 Ft

 50 000 000 Ft

  100 000 000 Ft

–

–

* A Kbt. 3. mellékletében a 8. csoportba tartozó kutatási és fejlesztési szolgáltatások és az 5. csoportba tartozó 7524, 7525, 7526 számú távközlési szolgáltatások, valamint a 4. melléklet szerinti szolgáltatások esetében 50 737 770 forint.

A tervpályázati eljárás értékhatárai megegyeznek a szolgáltatás megrendelésére vonatkozó értékhatárokkal.

II.6. Az építési beruházás becsült értékének megállapítása

Az építési beruházás becsült értékének megállapításakor az ajánlatkérőnek a közbeszerzés előkészítése során nagy gonddal kell eljárnia, a Kbt. szerinti becsült érték ugyanis a beszerzés azon értéke, amelyet a közbeszerzési kötelezettség fennállásának megítélésekor, valamint a megfelelő közbeszerzési eljárásrend kiválasztásánál figyelembe kell venni.

A Kbt. 35. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy a közbeszerzés értékén a közbeszerzés megkezdésekor annak tárgyáért általában kért, illetőleg kínált – általános forgalmi adó nélkül számított, a Kbt. vonatkozó szabályaira tekintettel megállapított –, legmagasabb összegű teljes ellenszolgáltatást kell érteni. A becsült érték ezen törvényi definíció szerint tehát a közbeszerzés megkezdésekor (1) fennálló, nettó értéken számított (2), általában kért legmagasabb (3) és teljes ellenszolgáltatás (4).

Az építési beruházás becsült értékének megállapítására a Kbt. további szabályokat is ad a törvény 39. §-ában. Ennek értelmében – figyelemmel arra, hogy a becsült érték mindig az adott beszerzéshez kapcsolódó teljes ellenérték – az építési beruházás becsült értéke megállapításakor a több év alatt megvalósuló építési beruházás esetében a teljes beruházásért járó ellenszolgáltatást kell számítani. Abban az esetben is, ha az építési beruházás több részből áll, illetőleg több szerződés alapján kerül teljesítésre, mindegyik rész becsült értékét egybe kell számítani. Az építési beruházás becsült értékébe be kell továbbá számítani azon áruk, illetőleg szolgáltatások becsült értékét is, amelyeket a megvalósításhoz maga az ajánlatkérő bocsátott rendelkezésre.

A becsült érték megállapításakor az előbbi szabályokon túl az ajánlatkérőnek figyelemmel kell lennie a Kbt. 40. §-ában szabályozott részekre bontás tilalmára, illetve az ún. egybeszámítás szabályára. A részekre bontás tilalma szerint az ajánlatkérő, annak érdekében, hogy mentesüljön a közbeszerzési kötelezettség alól, a Kbt.-ben meghatározott feltételek fennállásakor közbeszerzését nem bonthatja több részre. Ez egyúttal azt jelenti, hogy az ajánlatkérőnek figyelemmel kell lennie az egybeszámítási kötelezettségre, amely előírja, hogy az ajánlatkérőnek milyen feltételek mellett kell beszerzései értékét egybeszámítania a becsült érték meghatározásakor.

Ezen rendelkezés alapján a becsült érték kiszámítása során mindazon árubeszerzések vagy építési beruházások, vagy szolgáltatások értékét egybe kell számítani, amelyek

– beszerzésére egy költségvetési évben kerül sor (ez a feltétel azonban nem vonatkozik a több év alatt megvalósuló építési beruházásra), és

– amelyek beszerzési tárgya és rendeltetése azonos vagy felhasználásuk egymással közvetlenül összefügg.

A szabály értelmezésével kapcsolatban kiemeljük, hogy csak azonos beszerzési tárgy keretén belül vizsgálandó az egybeszámítás, valamely építési beruházás értéke tehát kizárólag más építési beruházással lehet egybeszámítandó, ennek megítélésénél azonban a Kbt. 40. § (5) bekezdésében foglalt és lentebb ismertetett speciális szabály is érvényesül.

A Kbt. fent idézett egybeszámítási szabálya 2010. szeptember 15. napjától hatályos, a rendelkezés módosításának indoka az volt, hogy a szabály értelmezését és alkalmazását megkönnyítse, annak a korábbi feltételnek a törlése ugyanakkor, amely szerint csak azon beszerzések értékét kellett egybeszámítani, amelyek beszerzésére egy ajánlattevővel lehetne szerződést kötni, az egybeszámítás szélesebb körű alkalmazását is eredményezi.

A Kbt. szeptember 15-én hatályba lépett módosítása két kivétellel egészítette ki az egybeszámításra vonatkozó szabályokat, és kifejezetten az építési beruházások vonatkozásában is egy kivételes szabályt fogalmazott meg.

A Kbt. 40. §-ának (5) bekezdése kimondja, hogy a fent ismertetett szabálytól eltérően az egy építménnyel kapcsolatos építési beruházás becsült értékét nem kell más építménnyel kapcsolatos építési beruházás becsült értékével egybeszámítani, kivéve az általános javítási munkálatokra vonatkozó építési beruházásokat, melyek becsült értékét – az általános egybeszámítási szabálynak megfelelően – akkor is egybe kell számítani, ha több építménnyel kapcsolatosak.

A Kbt. 40. §-ának (5) bekezdése értelmében tehát két külön építési beruházás esetében, fizikailag különálló építményeknél az ajánlatkérőnek nem kell ezen építési beruházások becsült értékét egybeszámítania. Amennyiben ezáltal a közösségi értékhatár alá esik az egyik vagy mindkét építményre vonatkozó építési beruházás becsült értéke – a nemzeti értékhatárt azonban meghaladja –, egyszerű eljárást kell lefolytatni.

A fenti rendelkezéssel kapcsolatban azonban megjegyezzük, hogy álláspontunk szerint egy építési beruházást továbbra is tilos a Kbt. megkerülése céljával részekre bontani. A Kbt. fentebb már ismertetett, az építési beruházás becsült értékének meghatározására vonatkozó szabálya szerint ugyanis, ha az építési beruházás több részből áll, illetőleg több szerződés alapján kerül teljesítésre, mindegyik rész becsült értékét egybe kell számítani. A Kbt. értelmező rendelkezése az építmény fogalmát az Étv.-re utalással határozza meg, amelynek építményfogalmába önállóan beletartozik például a kerítés és egyéb műtárgyak is, azonban álláspontunk szerint pl. egy épülettel azonos területen található kerítés építése értékének az épület értékétől való különválasztása a Kbt. megkerülésére irányuló részekre bontásnak minősülhet.

Kiemeljük, hogy az általános javítási munkálatokra vonatkozó építési beruházások esetében a Kbt. 40. § (5) bekezdésében foglalt speciális szabály nem alkalmazható. Az általános javítási munkálat fogalmát a Kbt. 4. §-ának 1/A. pontja a következőképpen határozza meg: az 1. számú melléklet szerinti építési beruházás, ha annak célja építmény felújítása, korszerűsítése, karbantartása vagy javítása.

Szintén 2010. szeptember 15-én hatályba lépett új szabály a Kbt. 40. §-ának (6) bekezdése is, amelynek alapján – eltérően az általános szabálytól – a becsült érték kiszámítása során más közbeszerzés becsült értékével nem kell egybeszámítani az olyan közbeszerzést, amelynek általános forgalmi adó nélkül számított becsült értéke szolgáltatás és árubeszerzés esetében 21 031 200 forintnál, az építési beruházások esetében pedig 262 890 000 forintnál kevesebb, feltéve, hogy ezen egybe nem számított közbeszerzés értéke nem haladja meg annak az egybeszámított értéknek a húsz százalékát, amit a Kbt. 40. § (2) bekezdésében foglalt egybeszámítási szabály alkalmazása esetén állapított volna meg az ajánlatkérő. Mivel építési beruházásoknál a különböző építményekkel kapcsolatos építési beruházások értékét nem kell egybeszámítani, e szabály alkalmazása e beszerzési tárgynál szűkebb körben, így az általános javítási munkálatok körében lehet inkább jelentős.

II.7. Az építési beruházás építésügyi
és közbeszerzési fogalmának egyes kérdései,
és az építési beruházás célja

Egy építési beruházás célja előre meghatározott funkciót ellátó építmény vagy építmények csoportjának létrehozása, vagy meglévő építményen végzendő felújítási, bővítési munkák összessége, illetve meglévő építmény bontása, vagyis építőipari kivitelezési tevékenység végzése.

Az Étv. a következőképpen határozza meg az építési beruházás fogalmát: az építési beruházás az építési tevékenység megvalósításával összefüggésben végzett gazdasági, és építésügyi tevékenységek összessége.

A 2004/18/EK irányelv az építési beruházásra az alábbi definíciót tartalmazza:

„Építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés”: olyan közbeszerzési szerződés, amelynek tárgya az I. melléklet szerinti tevékenységek valamelyikéhez kapcsolódó építési projekt vagy egy építmény kivitelezése, illetve kivitelezése és tervezése együtt, vagy az ajánlatkérő szerv által megállapított követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetve módon történő kivitelezése. Az „építmény” magas- vagy mélyépítési munkálatok olyan összességében vett eredményét jelenti, amely önmagában alkalmas valamely gazdasági vagy műszaki funkció betöltésére.

A Kbt. az építési beruházást, mint az egyik beszerzési tárgyat jeleníti meg és adja meg a kifejezés közbeszerzési irányelvhez hasonló értelmezését. Ennek alapján – ahogyan a II.2. fejezetben részletesen is bemutattuk – az építési beruházás olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya a következő valamelyik munka megrendelése (és átvétele) az ajánlatkérő részéről:

a) a Kbt. 1. mellékletében felsorolt tevékenységek egyikéhez kapcsolódó munka kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt;

b) építmény kivitelezése vagy kivitelezése és külön jogszabályban meghatározott tervezése együtt;

c) az ajánlatkérő által meghatározott követelményeknek megfelelő építmény bármilyen eszközzel, illetőleg módon történő kivitelezése.

Mindegyik meghatározás kapcsán megállapítható hiányosság, hogy nem ad teljes körű eligazítást arról, hogy több közeli vagy távoli kapcsolatban álló építmények, illetve építési tevékenység időben elnyúló megvalósítása közül mit kell egyértelműen egy azonos „építési beruházás” körébe vonni, azaz nem eléggé körülhatároltak az építési beruházás térbeli és időbeli határai. Így a fennálló bizonytalanságra példaként hozható egy komplex, több épületből álló termelő üzem megvalósítása esetén, hogy azonos építési beruházás körébe kell-e számolni ebben az esetben a működő üzemhez szervesen kapcsolódó utólag megépítésre kerülő hulladéktárolót, vagy akár a vagyonvédelmet szolgáló pár éves csúszással megvalósításra kerülő kerítést.

Megmaradva a Kbt. fogalmi meghatározásánál, az építési beruházás, vagyis inkább az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés olyan visszterhes szerződés, amelynek tárgya egy konkrétan meghatározott kivitelezési munka elvégzése, vagy többfajta kivitelezési munka együttesével elkészülő építmény megvalósítása, vagy többfajta kivitelezési munka együttesével elkészülő építmény megvalósítása annak tervezésével együtt.

Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés tárgyaként ennek megfelelően két szorosan kapcsolódó tevékenységet érdemes megvizsgálnunk. Ebből az egyik, a kivitelezési tevékenység szükségszerű, míg a tervezés esetleges részét képezi az építési beruházásnak.

Az is kijelenthető, hogy a kivitelezési tevékenységhez sokkal inkábba kapcsolódik a tervezés, mint a tervezéshez a kivitelezés. Ez abból adódik, hogy a közbeszerzés körébe tartozó kivitelezési munkák túlnyomó része engedélyköteles, így nem választható el a tervezéstől, a tervezési feladat végrehajtását ezzel szemben nem biztos, hogy követi kivitelezés.

A tervezés körét érdemes elkülönülten is vizsgálni, hiszen ez a tevékenység lehet egy építési beruházás, az építmény térbeli megvalósításának rajzi eszközökkel történő bemutatása, vagy önmagában is egy végtermék, gondoljunk csak a terület- vagy településfejlesztési, illetve a terület- vagy településrendezési tervekre, amelyhez közvetlenül nem kapcsolódik építési tevékenység.

III. Az építési beruházás előkészítése
és a tervpályázat

III.1. Az építési beruházás előkészítő szakasza

A Kbt. a közbeszerzési eljárás előkészítését a következőképpen határozza meg: az adott közbeszerzési eljárás megkezdéséhez szükséges cselekmények elvégzése, így különösen az adott közbeszerzéssel kapcsolatos helyzet-, illetőleg piacfelmérés, a közbeszerzés becsült értékének felmérése, az eljárást megindító (meghirdető) hirdetmény, felhívás és a dokumentáció előkészítése.[15]

Az építési beruházás folyamatát tekintve az előkészítő tevékenységnek rendkívüli szerepe van az ezt követő szakaszok megvalósulására. A beruházás helyszínének kiválasztásában a beruházási cél a kiindulópont. Az alternatívák összevetésénél tekintettel kell lenni minden számszerűsíthető adatra, amely megjelenik a beruházás eredményességének megállapításában. Ebben a szakaszban kell ugyanis gondoskodni a beruházás pénzügyi fedezetéről, és ekkor kell gazdasági számításokkal alátámasztani a beruházás eredményeként létrejövő építmény és a kapcsolódó funkció üzemeltetésének és fenntartásának kiadási és bevételi oldal egyenlegeként adódó lehetőleg pozitív eredményét. A terület kiválasztásakor nem lehet figyelmen kívül hagyni az egyes helyszínekre meghatározott követelményeket, tilalmakat, ezért célszerű elvi engedélyezési eljárásban tisztázni a hatóságok várható elvárásait. Az előteremthető pénzügyi eszközök természetesen alapvető befolyással bírnak a tervbe vehető építési beruházás nagyságára és kialakítására, de az is igaz, hogy részletes tervdokumentáció nélkül rendkívül pontatlanok lehetnek az előzetes becslések. Így az előkészítő szakasz lezárásához nélkülözhetetlen az építmény pontos adatait, a kivitelezési technológiát és a költségvetést is tartalmazó részletes tervdokumentáció megléte. Az építési beruházás pénzügyi fedezetének biztosítása nem csak a beruházás tényleges megvalósulásához elengedhetetlen, de az is kijelenthető, hogy a hazai építőipar egyik legnagyobb problémájának, a tartozási lánc elleni eredményes fellépés egyik alapvető feltétele. Hiszen ha már az ajánlatkérő sem képes kiegyenlíteni az ajánlattevő benyújtott számláját, akkor szinte törvényszerű, hogy a nem fizetés – rendkívüli károkat eredményezve – az egész kivitelezői láncolaton végig fog vonulni.

Az előkészítő szakaszban a becsült érték mértéke határozza meg a beruházáshoz szükséges pénzügyi fedezet nagyságát. A közbeszerzés becsült értékének fogalmát, illetve meghatározásának módját külön címben mutatjuk be.

A becsült érték lehető legpontosabb meghatározása nem csak a közbeszerzés hatálya alá tartozás, illetve az eljárási rezsimbe sorolás szempontjából fontos. Csakis ennek az értéknek az ismeretében teljesíthető ugyanis a megfelelő pénzügyi fedezet biztosításának a kötelezettsége. A gyakran előforduló alulbecslés esete amellett, hogy nem teljesül így az erre vonatkozó előírás, rendkívül kellemetlen helyzetbe hozza mind az ajánlatkérőt mind az ajánlattevőt. A Közbeszerzések Tanácsának az Országgyűlés számára készített, 2009. évre vonatkozó beszámolója szerint:

„Az ajánlatkérőkkel szembeni ajánlattevői bizalmatlanságot csak fokozta az a körülmény, hogy egyes esetekben az ellenszolgáltatás nem vagy nem időben került kifizetésre, illetve úgy indítottak eljárást, hogy arra nem volt meg a szükséges anyagi fedezet. A Tanács ezért jogi eszközöket tart szükségesnek annak garantálására, hogy az ajánlatkérők csak a pénzügyi fedezet vagy az arra vonatkozó biztosíték birtokában írhassák ki a közbeszerzési eljárást. Bár ezen előírás korábban már része volt a Kbt.-nek, később hatályon kívül helyezésre került (miközben a meglehetősen költség-igényes fedezetkezelő az építési beruházásoknál megjelent). A körbetartozási problémakör nem kezelhető addig, amíg az ajánlatkérők nem teljesítenek határidőre; nyilvánvaló, hogy a pénzügyi fedezet nélkül kiírt közbeszerzési eljárásokban ez nem megoldható. Az ajánlatkérők fizetési fegyelmének javítása a kkv-k helyzetbe hozása mellett azon kiemelt jelentőségű témakörök közé tartozott, amely nemcsak Magyarországon, hanem – a gazdasági válság hatására – az Európai Unió valamennyi tagállamában széleskörű figyelmet kapott; a Tanács elnöke tájékoztatóban kérte fel az ajánlatkérőket a fizetési határidők minimalizálására.”

Az építési beruházás előkészítő szakaszához szorosan kapcsolódik a tervdokumentáció elkészítése. Az építési beruházáshoz kapcsolódó tervezési munkafolyamatot vizsgálva annak több szakaszát is elkülöníthetjük. Megkülönböztethetünk a hatósághoz az építési követelmények előzetes tisztázását szolgáló, az építtető mérlegelése alapján benyújtható elvi engedélyezési dokumentációt, a hatósági engedély, illetve bejelentés köteles építési tevékenységhez szükséges tervdokumentációt és a hatósági jóváhagyást nem igénylő, de mégis elkészítendő kivitelezési dokumentációt.

III.2. A közbeszerzési irányelvek tervpályázati eljárásra vonatkozó megállapításai

A klasszikus állami szektor beszerzéseinek szabályait tartalmazó 2004/18/EK irányelv és a közszolgáltatók beszerzéseit szabályozó 2004/17/EK irányelv egyaránt tartalmaznak a tervpályázati eljárásra vonatkozó rendelkezéseket. A továbbiakban röviden a 2004/18/EK irányelv tervpályázatra vonatkozó szabályait idézzük röviden figyelemmel arra, hogy a tervpályázat szabályai a Kbt.-ben is ezen szabályok átültetésével az általános közbeszerzési eljárás szabályai között nyertek részletesebb kifejtést, amelyhez képest a Kbt. V. fejezetének különös szabályai csak az eltéréseket határozzák meg. A 2004/18/EK irányelv szerint a tervpályázat: olyan eljárás, amely lehetővé teszi az ajánlatkérő szerv számára – főként a területrendezés, városrendezés, építészet és építés, illetve adatfeldolgozás területén – egy olyan tervnek vagy tervrajznak a megszerzését, amelyet díjazásos vagy díjazás nélküli pályáztatás után egy bírálóbizottság választott ki.

Az irányelv kétfajta tervpályázati eljárást különböztet meg

a) a tervszolgáltatás megrendelése céljából a tervszolgáltató kiválasztására irányuló pályázati eljárást, vagy

b) az olyan ötletpályázati eljárást, amelynek elsődleges célja ingatlan- vagy területhasznosítási elképzelések, megoldások begyűjtése a pályázók pénzdíjazása mellett.

A becsült érték kiszámításánál minden esetben figyelembe kell venni a tervszolgáltatás általános forgalmi adó nélkül számított becsült értékét, valamint a pályázóknak esetlegesen kifizetésre kerülő pénzdíjakat.

Az ajánlatkérő szervnek a tervpályázat szervezési szándékát pályázati kiírásban kell közzé tenni. A hirdetmények közzétételének módjára az általános előírások vonatkoznak. A hirdetményben az alábbi adattartalomnak kell megjelennie.

A tervpályázatra irányuló pályázati kiírásban feltüntetendő adatok:

1. Az ajánlatkérő szerv és azon szervezet neve, címe, telefaxszáma és elektronikus címe, ahonnan a kiegészítő iratok beszerezhetők.

2. A projekt leírása.

3. A pályázat jellege: nyílt vagy meghívásos.

4. Nyílt pályázatok esetében: a projektek benyújtásának határideje.

5. Meghívásos pályázatok esetében:

a) a résztvevők tervezett száma;

b) adott esetben a már kiválasztott résztvevők neve;

c) a résztvevők kiválasztásának szempontjai;

d) a részvételi jelentkezések beérkezésének határideje.

6. Szükség szerint annak feltüntetése, hogy a részvétel egy meghatározott szakmára korlátozódik-e.

7. A projektek értékelésekor alkalmazandó szempontok.

8. A bírálóbizottság már kiválasztott tagjainak neve.

9. Annak jelzése, hogy a bírálóbizottság döntése az ajánlatkérőre nézve kötelező-e.

10. Az odaítélendő díjak száma és értéke.

11. Adott esetben az összes résztvevő részére történő kifizetések feltüntetése.

12. Annak jelzése, hogy a pályázatot követően a nyertes pályázóval, illetve pályázókkal lehet-e szerződéseket kötni.

13. A hirdetmény feladásának időpontja.

A kommunikáció és információcsere – az ajánlatkérő szerv választása szerint – postai úton, telefaxon, elektronikus úton, telefonon vagy pedig e módokat kombinálva bonyolítható. A választott kommunikációs eszközöknek széles körben rendelkezésre kell állniuk, és így nem korlátozhatják a gazdasági szereplőknek a közbeszerzési eljáráshoz való hozzáférését.

Az adattovábbításnak, az információcserének és az adattárolásnak olyan módon kell történnie, hogy biztosítsa a pályázati résztvevők által szolgáltatott valamennyi adat sértetlenségének és bizalmas jellegének megőrzését, és azt, hogy a bírálóbizottság a tervek és projektek tartalmát csak az azok beadására vonatkozó határidő lejárta után ismerje meg.

A tervek és projektek elektronikus átvételéhez használt eszközök alkalmazása esetén a tervek és projektek elektronikus benyújtásához szükséges, leírásokra vonatkozó információnak – az adatvédelmi kódolást is beleértve – az érdekelt felek rendelkezésére kell állnia. Ezenkívül az ajánlatok, részvételi jelentkezések, valamint tervpályázatra benyújtott tervek és projektek elektronikus átvételéhez szükséges eszközöknek meg kell felelniük az alábbi követelményeknek.

Az ajánlatok, a részvételi jelentkezések, valamint tervpályázatra benyújtott tervek és projektek elektronikus úton történő átvételéhez szükséges eszközöknek – műszakilag és megfelelő eljárások segítségével – biztosítaniuk kell legalább a következőket:

a) az ajánlatokhoz, a részvételi jelentkezésekhez, valamint a tervek és projektek beküldéséhez kapcsolódó elektronikus aláírások megfelelnek az 1999/93/EK irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezéseknek;

b) az ajánlatok, a részvételi jelentkezések, valamint a tervek és projektek benyújtásának napja és időpontja pontosan meghatározható;

c) ésszerű módon biztosítható, hogy a megállapított határidők előtt senki ne férhessen hozzá az e követelmények szerint továbbított adatokhoz;

d) amennyiben az említett hozzáférési tilalmat megsértik, észszerű módon biztosítható a tilalom megsértésének egyértelmű felderíthetősége;

e) csak az arra jogosult személyek állapíthatják meg, illetve változtathatják meg a beérkezett adatok megnyitásának időpontját;

f) a szerződés-odaítélési eljárás vagy a pályázat különböző szakaszai folyamán a benyújtott adatok összességéhez vagy egy részéhez való hozzáférés csak az arra jogosult személyek egyidejű intézkedése révén lehetséges;

g) a jogosultsággal rendelkező személyek egyidejű intézkedése csak az előírt időpontot követően biztosíthat hozzáférést a továbbított adatokhoz;

h) az e követelményeknek megfelelően beérkezett és megnyitott adatok csak az azok megismerésére jogosult személyek számára maradnak hozzáférhetők.

A tervpályázaton résztvevők száma korlátozható. Az ajánlatkérő szervnek ebben az esetben világos és megkülönböztetéstől mentes kiválasztási szempontokat kell meghatároznia. A részvételre felhívott jelentkezők számának minden esetben elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy tényleges verseny jöjjön létre.

A tervpályázaton benyújtott pályaművek értékelésére bírálóbizottságot kell felállítani. A bírálóbizottság a pályázat résztvevőitől független természetes személyekből állhat. Ha a pályázat résztvevőitől meghatározott szakképesítést követelnek meg, a bírálóbizottság tagjai legalább egyharmadának rendelkeznie kell a résztvevőktől megkövetelt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel.

A bírálóbizottság önállóan hozza meg döntéseit és alakítja ki véleményét. A pályázók által benyújtott terveket és projekteket a bírálóbizottság névtelenül, tehát a pályázók személyazonosságának ismerete nélkül és kizárólag a pályázati felhívásban meghatározott szempontok alapján vizsgálja meg. A bírálóbizottság az egyes projektek pozitív jellemzői alapján jelentésben állapítja meg a projektek rangsorolását. A jelentésben feltünteti továbbá megjegyzéseit, valamint a tisztázást igénylő kérdéseket. A névtelenséget a bírálóbizottság véleményének kinyilvánításáig, illetve döntésének meghozataláig kell megtartani. A bírálóbizottság tagjai és a pályázók közötti párbeszédről teljes körű jegyzőkönyvet kell készíteni.

A tervpályázat eredményére vonatkozó hirdetményben fel kell tüntetni az alábbiakat:

a) Az ajánlatkérő szerv neve, címe, telefaxszáma és e-mail címe.

b) A projekt leírása.

c) A résztvevők összlétszáma.

d) A külföldi résztvevők száma.

e) A pályázat nyertese(i).

f) Adott esetben, a díj(ak) feltüntetése.

g) A tervpályázati kiírásra történő hivatkozás.

h) A hirdetmény feladásának időpontja.

A tervszolgáltatás megrendelésére irányuló tervpályázati eljárás második szakasza hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos eljárás keretében zajlik. Az alkalmazandó szabályok értelmében a tervezési szerződést a pályázat nyertesével vagy egyik nyertesével kell megkötni. Az utóbbi esetben az összes nyertest meg kell hívni a tárgyalásokban való részvételre.

III.3. A tervpályázati eljárás hazai szabályozása

A tervkészítés versenyeztetésének alapvető szabályait a Kbt. fogalmazza meg. A részletes rendelkezéseket törvényi felhatalmazás alapján a tervpályázati eljárások részletes szabályairól szóló 137/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: tervpályázati rendelet) tartalmazza.

A Kbt. szerint a tervpályázat: olyan sajátos, külön jogszabályban részletesen szabályozott tervezési versenyforma, amely tervezési feladatok előkészítésére szolgál, illetőleg pályamű alapján a tervező kiválasztásának egyik módja.

A tervpályázati rendelet szerint a tervpályázat: az építészeti-műszaki tervjavaslatok, továbbá terület- és településrendezési, valamint egyéb jogszabályban meghatározott tervjavaslatok összevetésére és rangsorolására alkalmas tervezési versenyforma. Célja az adott tervezési feladat megvalósítására alkalmas tervjavaslat, illetve a tervezési feladat megoldására alkalmas tervező kiválasztása, valamint a tervezői megbízás szakmai feltételeinek előzetes tisztázása.

Mindkét fogalommeghatározásból látható, hogy a tervpályázati eljárás alapvető eltérést mutat a közbeszerzési eljárásoktól. A lényeges eltérést az adja, hogy míg a közbeszerzési eljárás eredményeként az előre meghatározott vagy a versenyeztetés során kialakított feltételekkel kerül a győztes ajánlattevő kiválasztásra és a szerződés megkötésre, addig a tervpályázati eljárás eredményeként egyedül a nyertes pályázó vagy pályázók, illetve az általuk készített pályaművek kerülnek megjelölésre. Az ajánlatkérőnek csak az ezt követő, a nyertes ajánlattevővel vagy ajánlattevőkkel lefolytatott hirdetmény közzététele nélküli tárgyalásos közbeszerzési eljárás keretében van lehetősége a megállapodás nyitva maradt lényeges követelményeinek lezárására és a tervezési szerződés megkötésére.

III.3.1. A tervpályázati kötelezettség fennállása
és a becsült érték

A tervpályázati rendelet 14–21. §-ai szerinti általános eljárási szabályoknak megfelelően kell a tervpályázati eljárást lefolytatni, ha a tervpályázat eredményeként megrendelésre kerülő tervezési szolgáltatás becsült értéke a Kbt. szerinti szolgáltatás megrendelésre vonatkozó közösségi értékhatárt eléri vagy meghaladja.

Tervpályázat – a kiíró döntése alapján – akkor is lefolytatható, ha a tervezési szolgáltatás becsült értéke a Kbt. szerint a szolgáltatás megrendelésre vonatkozó közösségi értékhatárt nem éri el.

Némileg ellentmond ennek ugyanezen rendelet 1. § (3) bekezdése, amely szerint:

Tervpályázati eljárást kell lefolytatni a Kbt. szerint ajánlatkérőnek minősülő szervezeteknek a Kbt. hatálya alá tartozó, építési beruházás esetén az építmény építészeti-műszaki tervezésének a kivitelezést megelőző versenyeztetésére – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik –, valamint az önálló szolgáltatásként megrendelendő építészeti-műszaki tervezés versenyeztetésére.

A tervpályázati eljárás alkalmazásának kötelezettségét rögzítő ezen bekezdés tehát nem tartalmazza a közösségi közbeszerzési értékhatár elérésének feltételét, figyelembe véve azonban, hogy ez az előírás a törvényi szabályozással is ellentétben áll (hiszen a Kbt. az egyszerű eljárásrendben nem szabályozza a tervpályázatot), így alkalmazni mindenféleképpen a Kbt.-vel összhangban álló változatot kell. Így tervpályázati eljárás akkor kötelező, ha a tervpályázat eredményeként megrendelésre kerülő tervezési szolgáltatás becsült értéke a Kbt. szerinti szolgáltatás megrendelésre vonatkozó közösségi értékhatárt eléri vagy meghaladja.[16]

Kivételi körbe tartozik az Étv. 2. §-ának 18. pontja szerinti sajátos építményfajták tervezése, melyek esetén tervpályázati eljárás lefolytatása nem kötelező. Amennyiben azt a tervezés jellege lehetővé teszi, illetve műszaki, minőségi és gazdasági követelmények igénylik, a tervpályázati eljárás lefolytatható.

A tervpályázati eljárásra vonatkozó értékhatár megegyezik a szolgáltatás megrendelésére meghatározott közösségi értékhatárral akkor is, ha a tervpályázati eljárás eredményeként szolgáltatás megrendelésére kerül sor, és akkor is, ha a tervpályázati eljárás pályázati díja és a pályázóknak fizetendő díjak együttes teljes összege eléri vagy meghaladja ezt az értéket.

A tervpályázati értékhatár ennek alapján

a) a Kbt. 22. § (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott ajánlatkérők esetében 125 000 euró, nemzeti pénznemben 32 861 250 forint;

b) a Kbt. 22. § (1) bekezdésében meghatározott összes egyéb ajánlatkérő esetében 193 000 euró, nemzeti pénznemben 50 737 770 forint.[17]

A tervpályázat becsült értékébe be kell számítani

a) a pályázóknak fizetendő díjat vagy jutalékot és egyéb ellenszolgáltatásokat is, ha a tervpályázati eljárás eredményeként szolgáltatás megrendelésére kerül sor;

b) annak a szolgáltatásnak a becsült értékét is, amelynek megrendelésére a tervpályázati eljárást követően kerül sor, és amelyre a nyertessel vagy – a bírálóbizottság ajánlása alapján – a nyertesek (díjazottak) valamelyikével kell szerződést kötni, kivéve ha az eljárást megindító felhívásban az ajánlatkérő (kiíró) kizárja az ilyen szerződés megkötését.

Fontos kiemelni, hogy a tervpályázati eljárást a tervpályázat tárgya szerinti építésügyi, illetve egyéb hatósági engedélyezési eljárásokat megelőzően kell lefolytatni, és az nem irányulhat magának az engedélyezési tervdokumentációnak az elkészítésére.

III.3.2. A tervpályázati eljárások formái

A tervpályázati eljárás fajtája pályaművön (építészeti-műszaki, illetve egyéb tervjavaslaton) alapuló tervpályázat vagy ötletpályázat lehet. Az ötletpályázat a tervezési feladatok tervkoncepciójának szakmai megalapozására, a kiírói igények előzetes tisztázására, a tervezési program előkészítésére szolgál, olyan esetekben, amelyekben a tervpályázati eljárásnak nem célja tervezési szolgáltatás megrendelése.

A tervpályázati eljárás nyílt vagy meghívásos lehet.

Nyílt tervpályázati eljárás esetében valamennyi érdekelt pályázatot (pályaművet) nyújthat be. A kiíró a tervpályázati kiírásban jogszabályon alapuló szakmai követelményekhez kötheti a tervpályázaton való részvétel feltételeit.

A meghívásos tervpályázati eljárás két szakaszból áll, amelynek első szakaszában a kiíró a jelentkező szerződés teljesítésére való alkalmasságáról, illetőleg alkalmatlanságáról dönt. Az eljárás első szakaszában a kiíró nem kérhet, a jelentkező pedig nem nyújthat be pályaművet.

Meghívásos tervpályázati eljárás esetében

a) a kiíró meghatározhatja a pályázók létszámát vagy keretszámát azzal, hogy a részvételre jelentkezők közül legfeljebb a létszámnak megfelelő vagy a keretszám felső határáig terjedő számú jelentkezőt hív fel pályázat benyújtására, illetőleg

b) a kiíró által megjelölteken kívül valamennyi érdekelt jelentkezhet az eljárásban való részvételre.

A létszám, illetőleg a keretszám alsó határa nem lehet kevesebb ötnél. A létszámnak, illetőleg a keretszámnak a feladat nagyságához, bonyolultságához és körülményeihez kell igazodnia, és minden körülmény között biztosítania kell a valódi versenyt.

A kiíró a meghatározott létszámnak vagy keretszámnak megfelelően – az alkalmassági követelmények alapján – kiválasztott jelentkezőket egyidejűleg, közvetlenül, írásban hívja fel pályázat benyújtására, amennyiben ezt az alkalmasnak minősített jelentkezők száma lehetővé teszi. Ha a kiíró nem határozott meg létszámot vagy keretszámot, az összes alkalmas jelentkezőt köteles pályázat benyújtására felhívni.

A kiíró az alkalmassági követelményeket nem határozhatja meg oly módon, hogy egyes pályázókat az eljárásból kizár, vagy más módon indokolatlan és hátrányos vagy előnyös megkülönböztetésüket eredményezi.

Az alkalmasság igazolására benyújtható legalább:

a) a pályázat tárgyával kapcsolatos eddigi szakmai tevékenység ismertetése;

b) a tervezési jogosultság igazolása;

c) a lehetséges társtervezők, szakági tervezők, alvállalkozók megnevezése;

d) a tervezői felelősségbiztosítás igazolása, a garanciavállalás módja.

A tervpályázatot a titkosság biztosításával kell lefolytatni.

A titkosság biztosítása érdekében a pályaművet tartalmazó csomagot, az egyes munkarészeket jeligével, névaláírással ellátni, vagy egyéb, a titkosságot sértő módon megjelölni nem szabad, és a pályamű nem tartalmazhat olyan utalást sem, amelyből a szerző személyére vagy munkahelyére következtetni lehet. A pályázók nevét, lakcímét, székhelyét, illetve a kiírásban kért egyéb adatait a pályaműhöz lezártan kell csatolni.

A díjazásban, illetve megvételben részesített pályaművek szerzőinek adatait a bírálóbizottság is csak a bírálat lezárását követően ismerheti meg és hozhatja nyilvánosságra. A pályázó felhatalmazása nélkül a díjazásban, megvételben, illetve költségtérítésben nem részesített pályaművek szerzőinek adatait a bírálóbizottság nem ismerheti meg, illetve azokat nem hozhatja nyilvánosságra.

III.3.3. A tervpályázat közreműködői és feladatuk

A tervpályázat közreműködői:

a) a kiíró,

b) a bírálóbizottság és

c) a pályázó.

A kiíró lehet az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki (amely) az adott tervezési feladat vonatkozásában rendelkezési és döntési jogosultsággal, valamint a tervpályázat lebonyolításához szükséges pénzügyi fedezettel rendelkezik.

A kiíró feladata:

a) a tervpályázat céljának és jellegének meghatározása,

b) a tervpályázat pénzügyi fedezetének biztosítása,

c) a bírálóbizottság felkérése, megbízása, munkafeltételeinek biztosítása, díjazása,

d) a tervpályázati feladat meghatározása,

e) a kiírás elkészítése, illetve elkészíttetése, jóváhagyása és meghirdetése,

f) a tervpályázat lebonyolítása,

g) a tervpályázat eredményének kihirdetése, a pályadíjak kifizetése,

h) a pályaművek jogszabály szerinti felhasználása, illetve hasznosítása.

A kiírónak a pályázatok elbírálására bírálóbizottságot (zsűrit) kell felállítania.

A bírálóbizottság tagjai kizárólag a pályázóktól független természetes személyek lehetnek. Ha a kiíró a tervpályázati kiírásban a pályázókkal szemben szakmai követelményeket, képzettséget határozott meg, legalább a bírálóbizottság tagjai kétharmadának meg kell felelnie a pályázóktól megkövetelt vagy azokkal egyenértékű szakmai követelményeknek, képzettségnek.

A bírálóbizottság a tervpályázat tárgyában magas szintű elméleti és gyakorlati ismeretekkel rendelkező természetes személyek testülete. Külön megállapodás alapján a bírálóbizottság elkészítheti a kiírást, illetve a kiírás elkészítésében tagjai részt vehetnek.

A bírálóbizottság tagjai:

– az elnök (társelnök),

– a szakmai titkár,

– a bírálóbizottsági tagok, továbbá

– a szakértőként bevont személyek, és szükség szerint a jogi szakértő.

A szakmai titkár feladata a tervpályázati kiírás előkészítése, valamint a tervpályázat lebonyolításának szervezése.

A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügy tárgyát képező építmény esetében a kiíró a bíráló bizottság elnöki teendőinek ellátására azzal a személlyel köt megállapodást, akit az illetékes szakmai kamara egyetértésével az építésügyért felelős miniszter, műemlék esetén a kulturális örökség védelméért felelős miniszter egyetértésével kijelöl.

A bírálóbizottságban tagként, illetve szakértőként a tervpályázat tárgya szerint illetékes országos szakmai kamarák, szakmai szervezetek és felsőoktatási intézmények, továbbá az érintett szakminisztériumok, országos hatáskörű szervek, illetve a tervezési feladatban érdekelt helyi önkormányzat által javasolt és erre felkért képviselői, illetve magánszemélyek vehetnek részt, akik a tervpályázat tárgyában magas szintű elméleti és gyakorlati ismeretekkel rendelkeznek.

A bírálóbizottságban biztosítani kell

a) a tervpályázat tárgya szerint érdekelt országos szakmai kamara,

b) a tervezési feladatban érdekelt helyi önkormányzat,

c) az építményfajta szerinti illetékes szakminisztérium, illetve az országos hatáskörű szerv, valamint

d) jogi végzettséggel rendelkező jogi szakértő közreműködését.

A jogi szakértő feladata a tervpályázati eljárás során készült jegyzőkönyvek (bontási jegyzőkönyv, folyamatos jegyzőkönyv) és egyéb iratok elkészítése.

A bírálóbizottság elnöke hívja össze és vezeti a bizottság üléseit és a bírálati munkát. A bírálóbizottságban társelnök közreműködésére akkor van szükség, ha az elnök nem rendelkezik a pályázókkal szemben szakmai követelményként előírt szakképesítéssel.

Szavazásra jogosult az elnök (társelnök), a szakmai titkár és a tagok. A szavazásra jogosultak száma az egyszerű tervpályázati eljárásban foglalt eltérésekkel 5–11 fő lehet, és legalább kétharmadának rendelkeznie kell a pályázókkal szemben szakmai követelményként előírt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel.

A szakmai kamarák és szakmai szervezetek képviselőinek a pályázóktól megkövetelt tervezési jogosultsággal is rendelkezniük kell.

A tervpályázat meghirdetése előtt a dokumentációt a bírálóbizottság valamennyi szavazásra jogosult tagjának és jogi szakértőjének egyetértő aláírásával kell ellátni. Amennyiben a bírálóbizottság tagja a dokumentációban foglaltakkal nem ért egyet, a bírálóbizottság munkájában való részvételről lemondhat a tervpályázat meghirdetése előtt. Szükség esetén a kiíró újabb tagot kérhet fel.

Akadályoztatás esetén a bírálóbizottság elnökét a társelnök, tagját a bírálati munka teljes ideje alatt – szükség esetén – a kiírásban meghirdetett póttag helyettesíti.

A bírálóbizottság feladata:

a) a kiírásban meghirdetett tervpályázati célt legjobban megvalósító pályaművek meghatározása rangsorolással vagy rangsorolás nélkül,

b) a pályaművek részletes indoklással ellátott írásbeli értékelése, minősítése, a zárójelentés elkészítése,

c) a tervpályázaton díjazott, illetve megvételt nyert pályaművekhez mellékelt zárt borítékok felbontása,

d) a továbbtervezésre vonatkozó ajánlás elkészítése.

A bírálóbizottságnak a titkosságot biztosítóan benyújtott pályázatokat önállóan, pártatlan és szakszerű módon – a bírálati szempontok szerint – kell elbírálnia. Döntéseit testületként, egyszerű szótöbbséggel hozza. A határozatképességhez a szavazásra jogosultak kétharmadának jelenléte szükséges. Szavazategyenlőség esetén a pályázókkal szemben szakmai követelményként előírt vagy azzal egyenértékű szakképesítéssel rendelkező elnök vagy társelnök szavazata dönt.

A bírálóbizottság munkája nem nyilvános. A bírálati munka ideje alatt a kiírásban meghirdetett személyeken kívül csak a jegyzőkönyvek leírását végző kisegítő személyzet lehet jelen.

A nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű ügy tárgyát képező építmény esetén a véleményezési szakaszban a bíráló bizottság munkája nyilvános.

A kiíró nem térhet el és nem értékelheti felül a bíráló bizottság pályaművek értékelésére, minősítésére, rangsorolására, valamint a tervpályázati díjak odaítélésére vonatkozó szakmai döntését.

Összeférhetetlen a bírálóbizottság tagjainak szerepével, hogy az általuk bírált tervek továbbtervezésében tervezőként, szakértőként, illetve tanácsadóként részt vegyenek, továbbá nem vállalkozhatnak a kiíró megbízásából az általuk bírált tervpályázat helyszínére, azonos tervezői program szerinti terv elkészítésére az eredményhirdetéstől számított három éven belül.

A pályázó az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki (amely) a tervpályázati kiírásban meghirdetett tervezési feladat elkészítésére vállalkozik, vagy akit (amelyet) erre felkértek.

Pályázóként nem indulhat

a) az a személy vagy szervezet, akit a tervpályázati eljárás előkészítésébe vagy más szakaszába bevontak,

b) aki a bírálóbizottság résztvevőjének hozzátartozója,

c) aki a bírálóbizottság résztvevőjével együtt azonos gazdálkodó szervezettel áll munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban, illetve azonos gazdálkodó szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkezik, vagy

d) aki a bírálóbizottság résztvevőjével egy éven belül közösen pályaművet nyújtott be.

Nem indulhat pályázóként továbbá

a) az a gazdálkodó szervezet, amelynek vezető tisztségviselője, felügyelőbizottsági tagja vagy a gazdálkodó szervezetben tulajdoni részesedéssel rendelkező tagja, illetve ezeknek a hozzátartozója a bírálóbizottság tagja;

b) az a gazdálkodó szervezet, amellyel a bírálóbizottság bármely meghirdetett tagja munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;

c) az a gazdálkodó szervezet vagy természetes személy, aki szakmai tevékenysége körében – öt évnél nem régebben meghozott jogerős ítéletben megállapított – jogszabálysértést követett el.

III.3.4. A tervpályázatok pénzügyi fedezete

A tervpályázat csak akkor hirdethető meg, ha a tervpályázat lebonyolításának pénzügyi fedezete a tervpályázat meghirdetése előtt a kiíró, illetve az előkészítő és lebonyolítási feladatokat ellátó szervezet bankszámláján rendelkezésre áll.

A tervpályázat pénzügyi fedezetének mértékét úgy kell megállapítani, hogy a meghirdetett díjazás a tervpályázati feladat nagyságával, bonyolultságával és igényszintjével arányban legyen, és feleljen meg a szakmai gyakorlatban kialakultaknak, továbbá vegye figyelembe az illetékes szakmai kamarák díjszabásra vonatkozó ajánlását.

III.3.5. Az előkészítés és a tervpályázati kiírás

A tervpályázat részletes programját, illetve a dokumentáció tájékoztató adatait tartalmazó részét – a tervpályázat meghirdetése előtt – a tervpályázat tárgya szerint illetékes Magyar Mérnöki Kamarának, illetve Magyar Építész Kamarának meg kell küldeni. A kamarák nyolc munkanapon belül szakmai észrevételt tehetnek, amennyiben a dokumentációban szabálytalanságot észlelnek, és felszólíthatják a kiírót a dokumentáció szabálytalanságának megszüntetésére.

A tervpályázati eljárás tervpályázati kiírással indul, amelyet a kiíró hirdetmény útján köteles közzétenni. A tervpályázati kiírást tartalmazó hirdetmény mintáját a közbeszerzési hirdetmények közzétételénél használt szabvány űrlapokról szóló európai közösségi rendelet XII. melléklete tartalmazza.[18]

Ha a kiíró létszámot vagy keretszámot határoz meg, a tervpályázati kiírásban meg kell adnia az alkalmas jelentkezők közötti rangsorolás módját is arra az esetre, ha a létszámot vagy a keretszám felső határát meghaladja az alkalmas jelentkezők száma. A rangsorolást a jelentkező szerződés teljesítéséhez szükséges alkalmasságának igazolása körében lehet meghatározni.

A kiíró a tervpályázati kiírásban köteles meghatározni a pályázatok elbírálási szempontjait is.

III.3.6. A tervpályázati eljárás dokumentációja

A tervpályázati kiírás dokumentációja részletes programból, a hozzá tartozó mellékletből, valamint a tervpályázat szempontjából lényeges tájékoztató adatok ismertetéséből áll.

A dokumentáció részletes programjának tartalmaznia kell különösen:

a) a tervezési feladat részletes leírását, a tervpályázat szempontjából szükséges adatokat, alkalmazandó irányelveket, szükség szerint utalva a hatósági előírásokra, normatívákra, szabványokra;

b) a tervpályázat kidolgozásához felhasználható – ki nem adott, de tanulmányozható – anyagok megtekintésének helyét és módját;

c) a tervpályázat kidolgozása során figyelembe veendő lényeges adatokat, (településtörténet, településszerkezet, terület- és településrendezési vonatkozások, növényzet, terepadottságok, talajviszonyok, területfelhasználás, műemléki és régészeti védettség, közlekedés, közintézmény-ellátottság, egyéb adatok);

d) az objektív összehasonlítást megkönnyítő, a pályázó által szolgáltatandó adatok kérdőlapját;

e) a szabadalmi bejelentés alatt álló munkarészek megjelölésének módját;

f) a pályaművek elbírálásának a tervpályázat tárgya szerinti sajátos szakmai szempontjait, az építészeti műszaki tervnek az építészeti minőséggel, szakmai igényességgel és szakszerűséggel kapcsolatos követelményeit, ezen belül különösen:

– a telepítés (a környezetbe és a tájba illeszkedés, a beépítés),

– a tervezési program szerinti rendeltetés, a használhatóság, a gazdaságosság,

– a településképi és településszerkezeti hatást, továbbá a rálátás és látványvédelem követelményeit;

g) a formai és tartalmi előírásokat, megkülönböztetve az ajánlott, illetve kötelezően betartandó követelményeket;

h) a pályaművek benyújtandó munkarészeinek megnevezését, léptékét és formai előírásait;

i) a díjazásban vagy megvételben nem részesült pályaművek visszaadásának módját;

j) az eredményhirdetés helyére és időpontjára vonatkozó információkat.

A dokumentáció mellékleteinek tartalmaznia kell különösen:

a) a tervezési terület alaptérképét, helyszínrajzát, szükség esetén geodéziai adatokat;

b) a tervpályázati feladat megismeréséhez és a pályamű elkészítéséhez szükséges térképeket, vizsgálatokat, tervi előzményeket, fényképeket;

c) címzéslapot;

d) borítékot;

e) a pályázók adatainak és a díjazás, illetve megvétel szerzők közötti százalékos arányának feltüntetésére szolgáló kitöltendő adatlapot.

A dokumentációnak tartalmaznia kell a tervpályázattal kapcsolatos lényeges tájékoztató adatokat is, különösen:

a) a kiíró megnevezését;

b) a tervpályázat pontos címét, tárgyát, célját és jellegét;

c) a tervpályázaton való részvétel feltételeit (alkalmassági követelményeket);

d) a teljes tervpályázati dokumentáció beszerzésének helyét, költségét;

e) a pályaművek benyújtásának helyét, módját és határidejét;

f) a pályaművek díjazására és megvételére szánt összeget, ezen belül a díj legnagyobb és a megvétel legkisebb összegét;

g) a bírálóbizottság elnökének (társelnökének), szakmai titkárának, tagjainak (póttagjainak) és a kiírás időpontjában ismert szakértőinek nevét és az általuk képviselt szervezetet vagy munkahelyet;

h) a tervpályázatra vonatkozó kérdések feltevésének, valamint a válaszok megadásának módját és határidejét;

i) meghívásos tervpályázat esetén a meghívott pályázók nevét;

j) a tervezési szolgáltatás megrendeléséhez szükséges kiírói feltételeket és követelményeket (tervezési díj, határidők);

k) a tervpályázati kiírás részletes programjának és mellékleteinek tartalomjegyzékét;

l) a tervpályázati eljárásra vonatkozó jogszabályok megnevezését.

A dokumentáció beszerzésének árát – amely legfeljebb a dokumentáció elkészítésének költségéig terjedhet – a kiíró határozza meg.

A kiírónak nyilvántartásba kell rögzíteni a tervpályázat dokumentációt megvásárló személyek és szervezetek nevét, megnevezését és címét.

III.3.7. Határidők, tájékoztatás és a pályaművek benyújtása

A pályaművek benyújtásának határidejét úgy kell megállapítani, hogy a pályázóknak az elkészítésre a meghirdetéstől számítva legalább 60 nap álljon rendelkezésre.

Kérdéssel azok fordulhatnak a kiíróhoz, akik a tervpályázat dokumentációját beszerezték.

A kérdések feltevésére úgy kell lehetőséget biztosítani, hogy az azokra adott válaszokat valamennyi pályázó a pályamű benyújtásának határideje előtt megfelelő időben, de legalább a határidő lejárta előtt harminc nappal kézhez kaphassa. A kiíró a kérdésekre kialakított válaszait mindazoknak köteles megküldeni, akik a dokumentációt a válaszadás időpontjáig megvették. A kiíró – a bírálati szempontok és az alkalmassági követelmények kivételével – a dokumentáció részletes programjának tartalmát módosíthatja, az adatokat kiegészítheti, illetve a tervpályázati eljárás lefolytatásától visszaléphet, legfeljebb a kérdésekre adott válaszok időpontjáig.

A kiíró a pályaművek benyújtásának határidejét a kérdésekre adott válaszok alkalmával meghosszabbíthatja. A pályaművek benyújtásának új határidejéről, valamint a megváltozott határidőkről szóló hirdetményt – az eredeti határidő lejárta előtt legalább harminc nappal – a meghirdetéssel azonos módon közzé kell tennie, és a tervpályázati dokumentációt átvevő személyeket közvetlenül is tájékoztatni kell.

A tervpályázaton a pályázó csak egy pályaművel vehet részt.

A pályaművek a dokumentációhoz csatolt címzéslap felhasználásával, kizárólag postai úton nyújthatók be. A benyújtás időpontjának a postai feladás igazolt dátumát kell tekinteni.

A beérkezett pályaművek átvételéről jegyzőkönyvet kell készíteni. Az átvételi jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az azonosításhoz szükséges adatokat, így a csomagoláson található postabélyegző keltét, illetve a postai feladóvevény számát.

III.3.8. A pályaművek elbírálása

A benyújtott pályaműveket a bírálóbizottság jelenlétében kell felbontani, és a pályaművek valamennyi munkarészét bírálati sorszámmal kell ellátni. A bontásról jegyzőkönyvet kell készíteni (bontási jegyzőkönyv), amelynek legalább a pályaművek bírálati sorszámát, postai azonosítóját, továbbá a pályaművek munkarészeinek megnevezését és darabszámát kell tartalmaznia. A bontási jegyzőkönyvet a folyamatos jegyzőkönyvhöz kell csatolni.

A pályaművek elbírálásának szempontjai a hirdetményben, illetve a dokumentációban és a pályázók kérdéseire adott válaszokban meghatározott követelményektől nem térhetnek el.

A bírálóbizottságnak a bírálatból ki kell zárnia:

a) a határidő után benyújtott pályaművet, bontás nélkül;

b) azt a pályaművet, amely a dokumentációban meghatározott tartalmi követelményeket nem teljesíti;

c) a titkosságot sértő pályaműveket, valamint

d) azt a pályaművet, amelynek szerzőivel szemben kizáró ok áll fenn.

A bírálóbizottság a bírálatból kizárhatja ezen túlmenően a formai követelményeket nem teljesítő, illetve a hiányos pályaműveket is.

A bírálóbizottságnak a bírálati munkáról, a tervpályázat lebonyolításáról, értékeléséről, a pályaművek rangsorolásáról, valamint a díjakról és a megvételekről hozott döntéséről folyamatos jegyzőkönyvet és írásbeli összegzésként zárójelentést kell készítenie. A jegyzőkönyvben a bírálati munkával kapcsolatos minden lényeges eseményt rögzíteni kell, melyet a bírálóbizottság résztvevőinek alá kell írniuk.

A bírálóbizottság – a tervpályázati eljárás végső fázisában – zárójelentésben rögzíti:

a) a tervpályázat pontos címét, célját, tárgyát és jellegét;

b) a lebonyolítás rövid ismertetését, a beérkezett pályaművek számát és állapotát;

c) a tervpályázati kiírás szerinti előírások betartását;

d) a pályaművek értékelésének szempontjait;

e) a tervpályázat eredményeinek összefoglaló értékelését;

f) az egyes pályaművekről kialakított részletes szakmai bírálatokat;

g) a díjazott pályaművek rangsorolását, illetve rangsorolás nélküli eredmény esetén a díjazott és megvételt nyert pályaművek felsorolását;

h) a díjak és megvételek elosztását, valamint ennek rövid indoklását;

i) a tervpályázat hasznosításának módjára és lehetőségeire tett ajánlásokat;

j) a továbbtervezésre vonatkozó ajánlásokat;

k) eredménytelen tervpályázat esetén az eredménytelenségnek a bírálóbizottság által megállapított indokát;

l) építési engedélyezési terv készítésére irányuló tervpályázat esetén az építési engedélyezésre való ajánlást.

A zárójelentést a bíráló bizottság szavazásra jogosult résztvevőinek alá kell írniuk. A kiíró a zárójelentés alapján teszi közzé a tervpályázat eredményéről vagy eredménytelenségéről szóló tájékoztatót.

A díjazott, illetve megvásárolt pályaművekhez csatolt, a pályázók adatait tartalmazó lezárt borítékot a jegyzőkönyv és a szakmai bírálatokat rögzítő dokumentumok aláírása után lehet felbontani.

III.3.9. A tervpályázat eredményének kihirdetése
és hasznosítása

A kiírónak gondoskodnia kell arról, hogy a tervpályázat eredménye a dokumentációban rögzített időpontig kihirdetésre kerüljön. Az eredményhirdetésre meg kell hívni a bírálóbizottság résztvevőit, a díjazott és megvételt nyert pályaművek szerzőit, illetve meghívásos tervpályázat esetén a meghívott pályázókat.

A díjazott és megvételt nyert pályaművek a kiíró tulajdonába kerülnek, ezeket részben vagy egészben további ellenszolgáltatás nélkül felhasználhatja. Azokat a pályaműveket, amelyek díjazásban, illetve megvételben nem részesültek, a kiíró köteles visszajuttatni a pályázónak.

A zárójelentés egy-egy példányát az eredményhirdetést követő harminc napon belül mindazok részére meg kell küldeni, akik (amelyek) a dokumentációt megvásárolták.

A tervezők számára megállapított díjakat és a megvételre került művek ellenértékét az eredményhirdetés alkalmával, de legkésőbb az eredményhirdetést követő 8 munkanapon belül ki kell fizetni. A tervpályázat eredményét a külön meghatározott minta szerint és módon kell közzétenni. A hirdetményt legkésőbb az eredményhirdetéstől, illetőleg az eredményhirdetés határidejének lejártától számított öt munkanapon belül kell megküldeni.

Ha a bírálóbizottság egyetlen pályaművet sem talál díjazásra vagy megvételre alkalmasnak, a tervpályázatot eredménytelennek minősítheti. A zárójelentésben kell megfogalmazni az eredménytelenség indokát.

A Kbt. 125. § (5) bekezdése szerint az ajánlatkérő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárást alkalmazhat, ha a szolgáltatás megrendelésére a tervpályázati eljárást követően kerül sor, és a szerződést a nyertessel vagy – a bírálóbizottság ajánlása alapján – nyertesek (díjazottak) valamelyikével kell kötni. Az utóbbi esetben tárgyalásra a bírálóbizottság által ajánlott összes pályázót (ajánlattevőt) meg kell hívni.

A feltételes mód használata azt sugallja, mintha az ajánlatkérőnek lehetősége lenne a nyertes ajánlattevővel vagy ajánlattevőkkel a tervezési szolgáltatás megrendelésére más eljárásfajta alkalmazása után is szerződést kötni. A törvény végrehajtására kiadott tervpályázati rendelet azonban erre az esetre egyértelműen kimondja a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás kizárólagos alkalmazásának egyedüli lehetőségét. A tervpályázatot követő továbbtervezésre vonatkozó tervezői szolgáltatás megrendelésére csak a bírálóbizottság által eredményesnek nyilvánított tervpályázat alapján kerülhet sor, a bírálóbizottság ajánlása alapján a dokumentációban meghatározott vállalási feltételekkel, a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás szabályai szerint.

A tervezési szerződést az építési engedélyezési tervdokumentáció elkészítésére a nyertes pályázóval kell megkötni.

III.3.10. A tervpályázatok díjazása

A tervpályázat céljára rendelkezésre álló teljes költségkeretből a kiírás során felmerült költségeket (nyomdai, sokszorosítási, gépelési, meghirdetési, postai költségek, térképek, fotók költsége stb.) le kell vonni. Az így megmaradó összeg osztható el a pályaművek díjazására, illetve megvételére, valamint a bírálóbizottság díjazására.

A pályaművek díjazására és megvételére előirányzott összeg arányosan csökkenthető, ha a tervpályázatot a bírálóbizottság a hasznosíthatóság szempontjából csökkent értékűnek minősíti, illetve ha a meghívásos tervpályázatra a meghívottak teljes köre a pályaművét nem nyújtotta be.

A bírálóbizottság résztvevőit – végzett munkájukkal arányosan – a tervpályázat előkészítésében és a bírálati munka során kifejtett tevékenységükért díjazás illeti. A bírálóbizottság díjazására felhasználható keret nem haladhatja meg a tervpályázat – kiírás előállításához szükséges költségekkel csökkentett – pénzügyi fedezetének 25%-át.

III.3.11. Az ötletpályázat

Az ötletpályázat kiírása nem kötelező, és nem pótolja a Kbt. szerinti tervpályázati kötelezettséget.

A kiírót – az ötletpályázat lezárását követően – a díjazott vagy megvásárolt tervpályázatok szerzőivel szemben további megbízási, a pályázót pedig vállalási kötelezettség nem terheli. Az ötletpályázat eredményeként szolgáltatás megrendelésére nem kerülhet sor.

Az ötletpályázatot a tervpályázatok általános rendje szerint kell kiírni és lebonyolítani. A kiírónak a kiírásban és a dokumentációban kell rögzíteni az ötletpályázat célját.

Az ötletpályázatot akkor kell a tervszolgáltatás megrendelésére irányuló tervpályázati eljáráshoz hasonlóan meghirdetni,

a) ha az a tervszolgáltatás megrendelésére irányuló meghívásos tervpályázat pályázóinak kiválasztására szolgál, vagy

b) ha a tervpályázati eljárásban a pályázóknak fizetendő díjak összege eléri vagy meghaladja a szolgáltatás megrendelésére meghatározott közösségi értékhatár szerinti összeget.

III.4. A tervpályázati eljárást követő,
hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás

A tervpályázati eljárást követő, hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás a közbeszerzési eljárás egyik formája, így az ebben résztvevők megnevezése módosul. A kiíró mint ajánlatkérő, a pályázó mint ajánlattevő vesz részt az eljárásban.

A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás ajánlattételi felhívás megküldésével kezdődik. Ha több ajánlattevő nyújthat be ajánlatot – mivel a tervpályázat bírálóbizottságának ajánlása alapján ajánlatkérő több ajánlattevőt (díjazottat) hív fel ajánlattételre –, az ajánlattételi felhívást egyidejűleg kell megküldeni az ajánlattevőknek.

A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás megkezdése napján az ajánlatkérő köteles benyújtani a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz – telefaxon, elektronikus úton vagy közvetlenül – az ajánlattételi felhívást, továbbá az ajánlattételre felhívni kívánt szervezetek (személyek) nevéről, címéről (székhelyéről, lakóhelyéről), valamint a tárgyalásos eljárás alkalmazását megalapozó körülményekről szóló tájékoztatást.

Az ajánlattételi felhívásnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

a) az ajánlatkérő nevét, címét, telefon- és telefaxszámát (e-mail);

b) a tárgyalásos eljárás jogcímét;

c) a dokumentáció rendelkezésre bocsátásának módját, határidejét, annak beszerzési helyét és pénzügyi feltételeit, ha az ajánlatkérő dokumentációt készít, és a dokumentációt az ajánlattételi felhívással egyidejűleg nem küldte meg;

d) a közbeszerzés tárgyát, illetőleg mennyiségét (nómenklatúra);

e) a szerződés meghatározását, amelynek megkötése érdekében tárgyalni kívánnak;

f) a szerződés időtartamát vagy a teljesítés határidejét;

g) a teljesítés helyét;

h) az ellenszolgáltatás teljesítésének feltételeit, illetőleg a vonatkozó jogszabályokra hivatkozást;

i) annak meghatározását, hogy az ajánlattevő tehet-e többváltozatú (alternatív) ajánlatot;

j) az ajánlatok bírálati szempontját;

k) a kizáró okokat;

l) az alkalmassági követelményeket és a Kbt. 69. § (2) bekezdésében foglaltakat;

m) a hiánypótlás lehetőségét;

n) az ajánlattételi határidőt;

o) az ajánlat benyújtásának címét;

p) az ajánlattétel nyelvét (nyelveit) azzal, hogy a magyar nyelven történő ajánlattétel lehetőségét minden esetben biztosítani kell;

q) az ajánlat(ok) felbontásának helyét, idejét;

r) az ajánlatok felbontásán jelenlétre jogosultakat;

s) a tárgyalás lefolytatásának menetét és az ajánlatkérő által előírt alapvető szabályait;

t) az első tárgyalás időpontját;

u) az eredményhirdetés időpontját és a szerződéskötés tervezett időpontját;

v) az ajánlattételi felhívás megküldésének napját.

Az ajánlatkérő dokumentációt készíthet, de ha nem készít dokumentációt, a szerződési feltételeket az ajánlattételi felhívásban köteles megadni.

Az ajánlatkérő az ajánlattételi felhívást az ajánlattételi határidő lejártáig visszavonhatja. A visszavonásról e határidő lejárta előtt egyidejűleg, közvetlenül, elektronikus úton kell tájékoztatni az összes ajánlattevőt és a Közbeszerzési Döntőbizottságot. A tájékoztatást a Közbeszerzési Döntőbizottságnak elektronikus úton kell megküldeni.

A tervpályázati eljárást követő hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás esetében az ajánlatok bírálati szempontja csak az összességében legelőnyösebb ajánlat kiválasztása lehet.

A tárgyalásos eljárásban az ajánlatkérő és egy vagy több ajánlattevő közötti tárgyalások arra irányulnak, hogy az ajánlatkérő a legkedvezőbb érvényes ajánlatot tevővel, illetőleg a legkedvezőbb feltételekkel köthessen szerződést.

Az ajánlatkérőnek a tárgyalások során is biztosítania kell az egyenlő bánásmódot az ajánlattevők számára, így különösen az ajánlatkérő által adott bármilyen tájékoztatást az összes ajánlattevőnek meg kell adni.

A tárgyalások az ajánlattevőkkel együttesen vagy egymást követően egy vagy több fordulóban is lefolytathatóak.

Többfordulós tárgyalás esetében az ajánlatkérő jogosult azokkal az ajánlattevőkkel folytatni a tárgyalást, akik az első, illetőleg a megadott fordulóban a legkedvezőbb ajánlatot tették. Ebben az esetben az ajánlatkérőnek az ajánlattételi felhívásban előre meg kell határoznia az ilyen többfordulós tárgyalás menetét, az első, illetőleg a megadott fordulót követő tárgyalásra kiválasztott ajánlattevői létszám felső határát. Az így kiválasztott ajánlattevőkkel folytatott további tárgyalás során az ajánlatkérő nem módosíthatja már feltételeit, az ajánlattevők pedig a korábbi fordulóhoz képest az ajánlatkérő számára csak kedvezőbb ajánlatot tehetnek.

Az ajánlatkérőnek minden egyes tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készítenie, és azt a tárgyalás következő fordulójának megkezdéséig (egyetlen vagy utolsó forduló esetén a tárgyalás befejezését követő két munkanapon belül) minden, az adott tárgyalási fordulóban részt vevő ajánlattevőnek alá kell írnia, és részükre egy példányt át kell adni, vagy két munkanapon belül kell megküldeni.

Az ajánlatkérőnek az utolsó tárgyalás befejezését követő két munkanapon belül minden ajánlattevővel egyidejűleg ismertetnie kell az ajánlatoknak azokat a számszerűsíthető adatait, amelyek a bírálati szempont (részszempontok) alapján értékelésre kerülnek.

Ha az ajánlatkérő az eljárás eredményét kihirdette, a tervezési szerződést a felhívásnak, illetőleg a dokumentációnak és az ajánlatnak a tárgyalás befejezésekori tartalma szerint kell megkötni.

A hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás további eseteivel, valamint a tervezési szolgáltatás közbeszerzése és a szerzői jog összefüggésével a közbeszerzési eljárásfajtákról szóló fejezetben, a hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás cím alatt foglalkozunk.

III.5. A tervezési szerződés

A vállalkozási szerződések körébe tartozó tervezési szerződés alapvető szabályait a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvényben (a továbbiakban: Ptk.) találjuk. A közbeszerzés útján megkötött szerződések teljesítésével és módosításával kapcsolatban a Kbt. tartalmaz speciális szabályokat, egyebekben azonban a közbeszerzési szerződésekre is a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni.

A tervezési szerződés alapján a vállalkozó műszaki-gazdasági tervező munka elvégzésére, a megrendelő pedig annak átvételére és díj fizetésére köteles. A felek a szerződésben a műszaki-gazdasági tervező munka fokozatos szolgáltatásában is megállapodhatnak.

A tervező szellemi alkotásához fűződő jogát védi az a rendelkezés, amely szerint a megrendelő a tervet csak a szerződésben meghatározott célra és esetben használhatja fel, nyilvánosságra nem hozhatja.

A vállalkozó is szavatol ugyanakkor azért, hogy harmadik személynek nincs olyan joga, amely a terv kivitelezését akadályozza vagy korlátozza. Erre a szavatosságra (jogszavatosság) az eladónak a tulajdonjog átruházásáért való szavatosságára irányadó szabályokat kell alkalmazni.

A tervezési munka sajátossága, hogy a szolgáltatás minőségét, adott esetben a hibás teljesítést a terv alapján történő kivitelezéskor, illetve a kivitelezett építmény hibái alapján lehet megállapítani A terv hibája miatt érvényesíthető szavatossági jogok elévülési idejének kezdete ezért a terv alapján kivitelezett szolgáltatás teljesítésének időpontja, ha a kivitelezés a terv szolgáltatásától számított három éven belül megkezdődött.

A tervezési szerződés építőipari ágazati szabályait az Étv. fogalmazza meg.

Az építészeti-műszaki tervdokumentáció az építési tevékenység megvalósításához – pályázathoz, tervpályázathoz, tervtanácshoz, engedélyezéshez, ajánlatkéréshez, építőipari kivitelezéshez, állapotfelméréshez, állapot vagy megvalósítás dokumentálásához – szükséges terveket, dokumentumokat tartalmazza.

Az építészeti-műszaki tervdokumentáció elkészítésére vonatkozó tervezési szerződésre a Ptk.-ban szabályozott tervezési szerződés szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy

a) a szerződést írásban kell megkötni,

b) a tervező a szerződésben meghatározott esetben és módon vehet igénybe társtervezőt, illetve szakági tervezőt, és

c) a tervező díja – ha a felek eltérően nem rendelkeznek – a tervdokumentáció átadásával egyidejűleg esedékes.

III.6. Az építési beruházáshoz kapcsolódó
építésügyi hatósági eljárásokról

III.6.1. Az építésügyi hatósági engedélyezési
eljárások

Az építési beruházás közbeszerzési eljárását megelőző tervpályázati eljárás, illetve az ahhoz kapcsolódó hirdetmény nélküli tárgyalásos eljárás eredménye a tervszolgáltatásra irányuló szerződés megkötése. A tervszolgáltatás az építési beruházás megvalósításához szükséges tervdokumentáció elkészítésére és szolgáltatására irányul. Amennyiben az építési beruházás célja olyan építmény vagy kivitelezési tevékenység megvalósítása, amely hatósági engedélyhez, illetve bejelentéshez kötött, a tervdokumentáció tartalmi követelményeit jogszabály írja elő. Ha hatósági engedélyezésre nincs szükség, akkor a szerződésben kell az elkészítendő munkarészeket meghatározni.

Az építésügyi hatósági engedélyhez, illetve bejelentéshez kötött építési beruházás esetén az általános építésügyi hatóság hatáskörébe tartozó építmények és kivitelezési tevékenységek engedélyezési, illetve bejelentési eljárásának szabályait az építésügyi hatósági eljárásokról és az építésügyi hatósági ellenőrzésről szóló 193/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Éphat.) tartalmazza.

A rendelet hatálya nem terjed ki

a) az antennák, antennatartó szerkezetek és csatlakozó műtárgyak kivételével a sajátos építményfajtákkal,

b) a külön jogszabály szerinti vízi állásokkal, a vízi munkákkal, vízi, úszó- és hajózási létesítményekkel,

c) a robbantóanyagok tárolására szolgáló építményekkel,

d) a földmérési jelekkel és a földmérés céljára szolgáló műszerállásokkal és észlelő pillérekkel,

e) a barlangban történő építési tevékenységgel

kapcsolatos építésügyi hatósági eljárásokra.

Építmény, illetve kivitelezési tevékenység megvalósításához kapcsolódó építésügyi hatósági eljárás lehet

– építésügyi hatósági engedélyezési eljárás vagy

– bejelentési eljárás.

Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárás lehet

a) elvi építési engedélyezési eljárás,

b) építési engedélyezési eljárás, egyszerűsített építési engedélyezési eljárás, módosított építési engedélyezési eljárás,

c) bontási engedélyezési eljárás,

d) használatbavételi engedélyezési eljárás,

e) fennmaradási engedélyezési eljárás,

f) fennmaradási és továbbépítési engedélyezési eljárás,

g) összevont építésügyi hatósági engedélyezési eljárás.

A felsorolt engedélyezési eljárások közül itt a témakörhöz leginkább kapcsolódó építési engedélyezési eljárást, a kivitelezési folyamat befejező szakaszának tárgyalásánál pedig a használatbavételi eljárás részleteit fogom bemutatni.

III.6.2. Az építési és az egyszerűsített építési engedélyezési eljárás

Az engedélyköteles építési tevékenység építési engedélyezési eljárás, egyszerűsített építési engedélyezési eljárás lefolytatását követő építési engedély alapján végezhető.

Az építési engedélykérelemhez – a tartalmától függően – mellékelni kell:

a) az építészeti-műszaki dokumentációt,

b) a tervezői nyilatkozatot,

c) a külön jogszabályban előírt esetekben a tervtanács szakmai véleményét,

d) ha a kérelem benyújtásakor már rendelkezésre áll, az ügyben érintett szakhatóság előzetes állásfoglalását a hozzá tartozó, a szakhatóság által záradékolt építészeti-műszaki dokumentációval együtt,

e) az építési jogosultság igazolását szolgáló dokumentumokat,

f) külön jogszabályban meghatározott esetekben a környezetvédelmi vagy egységes környezethasználati engedélyt,

g) erdőterület igénybevétele esetén az erdészeti hatóság hozzájárulását, illetve előzetes engedélyét,

h) a közút kezelőjének hozzájárulását

    ha) közút területén, az alatt vagy felett építmény,

    hb) belterületen a közút mellett ipari, kereskedelmi, vendéglátó-ipari, továbbá egyéb szolgáltatási célú építmény,

    hc) külterületen a közút tengelyétől számított 50 méteren, autópálya, autóút és főútvonal esetén 100 méteren belül építmény

    építése esetén,

i) az Éphat. 1. melléklete szerint kitöltött statisztikai adatlapot,

j) termőföld esetén a termőföld más célú hasznosításának engedélyezéséről szóló hatósági határozatot.

Az építési engedélyezési eljárásban az építésügyi hatóság a döntését a kérelem előterjesztését követő naptól számított két hónapon belül köteles meghozni.

Az egyszerűsített építési engedélyezési eljárásban ennél gyorsabban, a kérelem előterjesztését követő naptól számított harminc napon illetve tizenöt napon belül kell meghozni.

Az építési engedély iránti kérelem elbírálása során az építésügyi hatóság köteles meggyőződni, hogy

a) az Étv. 36. §-ában foglaltak biztosítottak-e,

b) a tervezett építési tevékenység és az építészeti-műszaki dokumentáció megfelel-e az építésügyi jogszabályokban előírt szakmai és tartalmi követelményeknek, illetőleg az azoktól eltérő tervezett műszaki megoldás a külön jogszabályban meghatározottak szerint engedélyezett vagy engedélyezhető-e,

c) új építmény építése, meglévő épület bővítése esetén az építési tevékenységgel érintett telek kialakítása a helyi építési szabályzatban, szabályozási tervben, illetőleg a jogszabályokban meghatározottak szerint megtörtént-e, az építési tevékenységgel érintett telek rendezett-e,

d) az építménnyel összefüggő tervezett tereprendezési munkálatok megvalósíthatóak-e.

Az építésügyi hatóság az építési engedélyezés és az egyszerűsített építési engedélyezés során a fentieken túlmenően – külön jogszabályban előírt esetekben a tervtanács szakmai véleményét is figyelembevéve – vizsgálja, hogy a tervező a település beépítésének jellegét, sajátos építészeti arculatát a tervezett építmény, épületegyüttes (építményrész) elhelyezése és kialakítása, tervezése során figyelembe vette-e, az építményt a környezetébe és a tájba illeszkedően helyezte-e el.

A határozat rendelkező részének értelemszerűen tartalmaznia kell

a) az engedély megadásának esetleges feltételeit,

b) tájékoztatást arról, hogy

    ba) az építésügyi hatósági engedély nem mentesít az egyéb jogszabályokban előírt engedélyek, hozzájárulások megszerzésének kötelezettsége alól,

    bb) az engedély meddig hatályos, melyek a meghosszabbítás lehetőségei és feltételei,

    bc) a jogorvoslatra nyitva álló idő alatt az ügyfél az engedélyezés tárgyát dokumentáló építészeti-műszaki dokumentációba hol tekinthet be,

    bd) az építőipari kivitelezési tevékenység megkezdéséhez az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben előírtak szerint szükséges-e kivitelezési dokumentáció készítése,

    be) az építtetőt a tervezett építőipari kivitelezési tevékenység megkezdésével kapcsolatban – az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározott esetekben és módon, az ott meghatározott határidőben – milyen bejelentési kötelezettség terheli.

Az építési engedély a hozzá tartozó, engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációval együtt jogosít építési tevékenység végzésére.

Az építtető csak a jogerős építési engedély és az ahhoz tartozó, engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentáció birtokában és annak megfelelően, az engedély hatályának időtartama alatt végezhet építési tevékenységet.

Az általános építésügyi hatóság hatáskörébe tartozó építési beruházáshoz kapcsolódóan az építésügyi hatósági eljárásokról, valamint a telekalakítási és az építészeti-műszaki dokumentációk tartalmáról szóló 37/2007. (XII. 13.) ÖTM rendelet (a továbbiakban: Épeng.) határozza meg egyrészt, hogy mely építmények, illetve építési tevékenységek tartoznak építésügyi hatósági engedély, illetve bejelentésköteles körbe, másrészt részletesen meghatározza az építészeti-műszaki dokumentáció tartalmi elemeire vonatkozó általános, és az elvi építési engedélyezési valamint az építési engedélyezési (bejelentési) dokumentáció benyújtandó munkarészeire vonatkozó sajátos követelményeket.

Az antennák, antennatartó szerkezetek és csatlakozó műtárgyak kivételével a sajátos építményfajtákkal, a külön jogszabály szerinti vízi állásokkal, a vízi munkákkal, vízi, úszó- és hajózási létesítményekkel, a robbantóanyagok tárolására szolgáló építményekkel, a földmérési jelekkel és a földmérés céljára szolgáló műszerállásokkal és észlelő pillérekkel, a barlangban történő építési tevékenységgel kapcsolatos építészeti-műszaki dokumentáció tartalmi követelményére az adott terület szabályozását kell figyelembe venni és alkalmazni.

Amennyiben a tervezett építmény, illetve kivitelezési tevékenység megvalósítása építésügyi hatósági engedély köteles körbe tartozik, az építtető csak a jogerős építési engedély és az ahhoz tartozó, engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentáció birtokában és annak megfelelően, az engedély hatályának időtartama alatt végezhet építési tevékenységet.

A bejelentés köteles körbe tartozó kivitelezési munkák esetében az építtető a bejelentés megtételével egyidejűleg megkezdheti az építési tevékenységet.

Az építésügyi hatóság a bejelentésben foglaltakat hivatalból nyilvántartásba veszi, és az erről szóló határozatában – a bejelentés fajtájától függően – tájékoztatja a bejelentőt arról, hogy építési vagy bontási tevékenység folytatható.

III.7. Az építési beruházás kivitelezési
dokumentációja

Az általános építésügyi hatóság hatáskörébe tartozó építésügyi hatósági engedélyhez és bejelentéshez kötött építési tevékenység csak meghatározott tartalmú és részletezettségű kivitelezési dokumentáció alapján végezhető. Műemlék esetén az örökségvédelmi hatóság örökségvédelmi érdekből egyedileg meghatározott tartalmú részlettervek készítését írhatja elő.

A kivitelezési dokumentáció elkészítésére az építtető, vagy megbízása alapján a fővállalkozó kivitelező köthet írásbeli tervezési szerződést a jogosultsággal rendelkező tervezővel.

A kivitelezési dokumentáció az építmény megvalósításához a szükséges és elégséges minden közvetlen információt, utasítást tartalmazva bemutatja az építmény részévé váló összes anyag, szerkezet, termék, berendezés stb. helyzetét, méretét, minőségét, mérettűrését, továbbá tanúsítja az összes vonatkozó előírásokban, valamint az építésügyi hatósági engedélyezésnél és az ajánlatkérési műszaki dokumentációban részletezett követelmények teljesítését. A kivitelezési dokumentáció minden munkarészét olyan léptékben kell elkészíteni, amely a megértéséhez, a kivitelezéshez, az építési szerelési munka szakszerű elvégzéséhez, az ellenőrzéshez szükséges.

A kivitelezési dokumentáció tartalma nem térhet el a jogerős építésügyi hatósági engedélyben, illetve műemlék esetén az örökségvédelmi hatósági engedélyben és a hozzá tartozó, jóváhagyott és engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentációban foglaltaktól, illetve a bejelentéshez mellékelt dokumentáció tartalmától. Ennek betartásáért a tervező felel.

A megkezdett építési-szerelési munkákra vonatkozó, az Étv. 38. §-ában előírt terveknek és a kivitelezési dokumentációnak az építési munkaterületen rendelkezésre kell állniuk.

A kivitelezési dokumentáció tartalma az építési engedélyezési vagy bejelentési dokumentációból, költségvetési kiírásból és – a külön jogszabályban meghatározott esetekben – biztonsági és egészségvédelmi tervből áll

a) a legfeljebb az alábbi jellemzőjű építményt, építményrészt érintő építőipari kivitelezési tevékenység esetén:

    aa) 300 m2 összes szintterület,

    ab) három beépített építményszint (alápincézett, földszint + tetőtérbeépítés),

    ac) 1000 m3 bruttó térfogat,

    ad) 7,5 m-es építménymagasság és

    ae) az af) alpont kivételével 5,4 m-es szerkezeti nyílásméret, vagy

    af) 6,6 m-es falköz, oszlopköz méretű előregyártott födémszerkezet, vagy

b) a bejelentéshez kötött építményt, építési tevékenységet érintő építőipari kivitelezési tevékenység esetén, vagy

c) polgári lőteret,

d) hírközlési építményt,

e) nem közhasználatú parkot, játszóteret, sportpályát,

f) kerítést, vagy

g) támfalakat, ha a megtámasztott föld magassága nem haladja meg az 1,5 m-t

érintő építőipari kivitelezési tevékenység esetén.

A kivitelezési dokumentáció tartalma ugyancsak az építési engedélyezési vagy bejelentési dokumentációból, költségvetési kiírásból és – a külön jogszabályban meghatározott esetekben – biztonsági és egészségvédelmi tervből áll a jogszabályban meghatározott védelemmel érintett műemléki területen álló meglévő építmény homlokzatán végzett építési tevékenység (pl. átalakítás, felújítás, nyílászárócsere, vakolás, színezés, felületképzés), a homlokzatára, födémére vagy tetőzetére szerelt bármely szerelvény, berendezés, antenna, antennatartó szerkezet, műtárgy létesítése, valamint az ilyen építményeken, területeken hirdetési vagy reklámcélú építmények, berendezések, szerkezetek elhelyezése során.

Az építési vagy bejelentési dokumentáción és a költségvetési kiíráson túlmenően

a) tartószerkezeti kivitelezési dokumentációt kell készíteni, ha

    aa) az épület tartószerkezete vagy annak elemei monolit vasbeton,

    ab) az aa) alpontban foglaltak kivételével a teherhordó szerkezet 5,4 m-es fal- vagy oszlopköznél nagyobb kiváltást tartalmaz,

    ac) előregyártott födémszerkezet 6,6 m-es fal- vagy oszlopköznél nagyobb,

    ad) a tetőszerkezetben a talpszelemenek távolsága vagy bárhol lévő megtámasztás nélküli áthidalás meghaladja a 6,0 m-t,

b) épületgépészeti kivitelezési dokumentációt kell készíteni, ha az építménybe 30 kW-nál nagyobb hőtermelő berendezés kerül beépítésre,

c) épületvillamossági kivitelezési dokumentációt kell készíteni, ha 7 kW-nál nagyobb az építmény elektromosáram-teljesítményfelvétele,

d) energetikai számítást kell készíteni a külön jogszabályban meghatározott esetekben, az ott meghatározottak szerint.

Az építményekre vonatkozó követelmények teljes körére kiterjedő kivitelezési dokumentációt kell készíteni, mely az építők, szerelők, gyártók számára a gyártmányterv elkészítéséhez, a megvalósításhoz szükséges és elégséges minden közvetlen információt, utasítást tartalmaz, továbbá tanúsítja az építési engedélyezési és a külön jogszabály szerinti ajánlatkérési műszaki dokumentációban részletezett követelmények teljesítését

a) az eddig felsoroltak körébe nem tartozó építmények, illetve az eddig felsorolt szerkezeti méreteket meghaladó építmények,

b) közhasználatú épület,

c) a tervellenőrzés körébe tartozó építmények,

d) üzemeléstechnológiai (gyártás-, javítás-, vizsgálat-, konyha-, egészségügyi technológiai stb.) tervet igénylő épületek

építőipari kivitelezése esetében.

[1] Beszámoló az Országgyűlés részére a Közbeszerzések Tanácsa 2009. január 1. – december 31. közötti időszakban végzett tevékenységéről, a közbeszerzések tisztaságával és átláthatóságával kapcsolatos tapasztalatairól, valamint a jogorvoslati eljárásokról. A beszámoló jelen kötet kéziratának lezárásakor még nem került elfogadásra, az Országgyűlés honlapján (www.parlament.hu) az irományok között J/354 számon tekinthető meg.

[2] A táblázatok forrása a Közbeszerzések Tanácsa 2009. évi beszámolója.

[3] Az Európai Parlament és a Tanács 2004/17/EK irányelve (2004. március 31.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról; Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról; valamint a közbeszerzési jogorvoslatokra vonatkozó irányelvek (2007/66/EK irányelv, a 89/665/EGK és 92/13/EGK irányelv).

[4] Lásd a függelékben.

[5] A közbeszerzési tárgyak egységes osztályozási rendszere, azaz a Közös Közbeszerzési Szószedet (röviden CPV), amely megtalálható a következő uniós jogszabályban: a Bizottság 213/2008/EK rendelete (2007. november 28.) a közös közbeszerzési szószedetről (CPV) szóló 2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a közbeszerzési eljárásokról szóló 2004/17/EK és 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a CPV felülvizsgálata tekintetében történő módosításáról.

[6] Lásd a Bíróság C-451/08. sz., Helmut Müller ügyben 2010. március 25-én hozott ítélete (EBHT 2010., I-00000) 34–38. bekezdéseit.

[7] Lásd a Bíróság C-389/92. sz., Ballast Nedam ügyben 1994. április 14-én hozott ítélete (EBHT 1994., I-01289) 14–15. bekezdéseit.

[8] Táblázatos formában a második sz. függelék foglalja össze a fentieket.

[9] Az Európai Bíróság C-536/07. számú Bizottság v. Németország ügyben 2009. október 29-én hozott ítélete (EBHT 2009. I-10355).

[10] Az építési beruházások tekintetében korábban hatályos, az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/37/EGK tanácsi irányelv a jelenleg hatályos irányelvekkel megegyezően definiálta az építési beruházás fogalmát.

[11] A Bíróság C-451/08. sz., Helmut Müller ügyben 2010. március 25-én hozott ítélete (EBHT 2010., I-00000).

[12] A Bíróság C-451/08. sz., Helmut Müller ügyben 2010. március 25-én hozott ítélete (EBHT 2010., I-00000) 75. bekezdés; szolgáltatási koncesszióra lásd a Bíróság C-458/03. sz., Parking Brixen ügyben 2005. október 13-án hozott ítélete (EBHT 2005., I-0000. o.) 40. bekezdését.

[13] A Bíróság C-206/08. sz., WAZV Gotha ügyben 2009. szeptember 10-én hozott ítélete (EBHT 2009., I-00000) 77. bekezdés; a Bíróság C-451/08. sz., Helmut Müller ügyben 2010. március 25-én hozott ítélete (EBHT 2010., I-00000) 75. bekezdés.

[14] Lásd még alkalmazásukról a közbeszerzési eljárási rendekről szóló fejezetet.

[15] Kbt. 4. § 14. pont.

[16] Uniós értékhatár alatt és a nemzeti értékhatár elérése esetén előzetes tervpályázat hiányában közvetlenül a tervezési szolgáltatás megrendelésére írhat ki ajánlatkérő egyszerű eljárást.

[17] A forintban meghatározott összeg szintén fix összegben rögzített, az értékhatárokról bővebben lásd a közbeszerzési értékhatárokról szóló részt.

[18] A Bizottság 1564/2005/EK rendelete (2005. szeptember 7.) a 2004/17/EK és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelveknek megfelelő, közbeszerzési eljárások keretében megjelenő hirdetmények közzétételére használandó szabványos űrlapok létrehozásáról.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.