Kerekes Pál

e-book kalauz

Az elektronikus könyv kisenciklopédiája

Második, átdolgozott, bővített kiadás

Kossuth Kiadó

Tartalom

I. Polcunkon az e-könyv

II. Jersze, elektronikusan is!

III. Szövegkupeckedés helyett könyvtári minőség

IV. Az e-könyv és olvasója

1. E-könyv: karaktersorozat vagy szöveges műegész?

2. 40 + 10 érv az e-könyv mellett

4. Az elektronikus művek olvasásának antropológiája

5. Az olvasás fogalmának kiterjesztése e-szövegekre

6. Szöveg és elektronikus változatának egyértékűsége

7. Az e-könyv fogalma

8. Az e-könyv csoportjai

9. Az e-könyv rövid története

V. Az e-könyvek lelőhelyei

1. Általános tudnivalók

2. Szabad hozzáférés: közösségi digitális tárak, archívumok

3. Elektronikus könyvek vásárlása

VI. Szerző és olvasó: közös pályán vagy külön utakon?

1. A szerzői jog története dióhéjban

2. DRM: a digitális jogvédelem

3. A DRM és az e-könyv

VII. Az elektronikus könyv formátumai

1. Minden szöveg, ami annak látszik?

2. Hírlapoldalak e-könyv-olvasón

3. E-könyv formátumok

4. A leggyakoribb szövegformátumok a DRM-mel védett ePub-on és a prc-n kívül

VIII. Az e-könyv-olvasó jellemzői

1. E-könyv-olvasó sikersztori: a tartalom vagy a technika az áttörés oka?

2. Dilemma: mit tudjon a szerkezet, mit nem?

3. Boltból vagy hálózatról: e-könyv-olvasók vásárlása

IX. A Google Books-jelenség

1. Miben más a Google Books?

2. Hogyan működik a Google Books?

3. Google Books: probléma vagy megoldás?

4. A Google eBookstore

X. Könyvkölcsönzés e-módra

1. Könyvtári e-könyv-kölcsönzés

2. Kiadói és vállalkozói könyvkölcsönzés

XI. Az e-könyv határterületei

1. Hangoskönyv

2. Videokönyv (VideoBook)

3. Versgenerátor és más számítógépes irodalmi műfajok

4. Print on Demand (POD)

5. e-book on Demand (EOD)

XII. Jó tanácsok leendő e-könyv-használóknak

XIII. Egy XVI. századi könyves esete a média- és rendszerváltással

XIV. Mellékletek

1. Felhasznált és ajánlott irodalom

3. e-könyves honlapok

4. e-könyves fogalmak és változataik

Tárgymutató

Impresszum

KÖNYVAJÁNLATUNK

ELŐSZÓ

BETŰS TÖRTÉNETEK

A KÖNYVEK KÖNYVE

MÁTYÁS KIRÁLY ÉS A KÖNYVNYOMTATÁS

„2010 elején még senki nem hitte volna, hogy 2010 karácsonyi slágere az elektronikus könyvolvasó lesz, az e-könyv villámgyorsan hódította meg a Föld fejlettebb felét, és napról napra fogy azok köre, akik ellenérzéssel viseltetnek iránta. Talán nincs a világnak még egy olyan gyorsan változó, alapvető szokásokat megváltoztató szegmense most, mint az olvasás. Kerekes Pali barátom könyve a legjobbkor, az olvasás korszakváltásának határán született meg, szinte az utolsó pillanatban, amikor még érdemes volt nyomtatott formában (is) megjelentetni, hisz lehet, hogy egy-két év múlva már csak a Kindle vagy az iPad kijelzőjén merülne el benne az olvasó… S bár kettő, öt, tíz év múlva már szinte bizonyosan minden másként lesz, akkor is érdemes lesz kézbe venni ezt a könyvet (akarom mondani, akkor is érdemes lesz akkori olvasónk képernyőjére hívni Kerekes Pál művét), hisz az olvasóktól a kiadókig, a kereskedelemtől az informatikai eszközökig mindent áttekint, ami ennek a korszakváltó pillanatnak a része.”

Vértes János, több – az internet magyarországi népszerűsítését a 90-es évek közepe óta szolgáló – kiadvány szerkesztője

„Könnyen olvasható, informatív. Segít az e-book környezetben való eligazodásban. A »Google«tenberg-fogalom bevetése híressé tette a szerzőt. Ez a második kiadás még gyakorlatiasabb, ennek örülök, szívesen ajánlom olvasásra.”

Pettkó András netpolgár, országgyűlési képviselő (2002–2010)

„A könyv nem kényszerű tömegszállása szavaknak, mondatoknak…”

Kassák Lajos

„Ugyan Gutenberg találmánya alakította ki mai világunkat összes csodájával és kihívásaival, annak idején senki sem látta előre, maga Gutenberg sem, hogy a nyomtatás ilyen nagy hatással lesz életünkre. Most ugyanígy vagyunk – elnagyolt vázlatokat nem számítva –, aligha tudja bárki is megjósolni a digitalizáció hatásait jövőbeli életünkre.” (ford.: Kerekes Pál)

Jason Epstein

I. Polcunkon az e-könyv

Az olvasás világa megváltozik. Gutenberg galaxisa korszakváltás előtt áll. A világháló és elérésének eszközei – az asztali számítógép, a notebook, a mobiltelefon, a tablet PC és az e-reader – átalakítják az irodalom élvezetének és az ismeretek megszerzésének megszokott útjait. A szép és nemes hagyományú nyomtatott könyv kizárólagossága megszűnt. A szövegek az internetre költöznek, olvasásukhoz technikai eszközök szükségesek. A digitálisan továbbított betűáradat és az elektronikus kijelző mindennapi életünk részévé vált.

Izgalmas értekezések jelentek meg az elmúlt évtizedekben az olvasáskultúra változásairól. A könyv teoretikusai ma már többnyire ugyanoda lyukadnak ki: a nyomtatott és az elektronikus könyv szembeállítása zsákutca. Az e-könyv rokona, s mint a családban néha megesik, versenytársa a p-könyvnek (p, mint papír vagy print). Nem egymást megsemmisítő kultúrtechnikai jelenségek tehát a könyv e változatai, hanem egymást kiegészítő műveltségi fundamentumok. A digitális platformon létrejött tartalom világa csak a hagyományos kultúra összefüggéseiben értelmezhető.

A Háború és béke vagy a Zalán futása a könyvbarátok számára nyomtatott élmény. Nagy a valószínűsége, hogy az új nemzedékek számára az alapművek elektronikus karaktersorozatokat jelentenek majd. Mindez nem okozza szükségszerűen a műveltség csökkenését: a megjelenítés típusai nem címkézhetők minőségi védjegyekkel. Lényegét tekintve a nyomtatott könyv sem magasabbrendű egy selyemre írott alkotásnál vagy az agyagba égetett feljegyzéseknél. A világháló szerves és átlátható fejlődés eredménye, amely kulturális gazdagodást hozott, még ha gyakran idegenkedünk is vadhajtásaitól.

A nyomtatott könyv megszokott helye többnyire a könyvespolc, az íróasztal vagy valamelyik kedvenc kuckónk a lakásban. Az e-reader méreteivel, igényes bőr- vagy műbőr kötésével jól illik kedves könyveink közé. Az e-könyv elsősorban szöveg, tudás és érzelem, és csak másodsorban gépezet.

A könyv társadalmi elismertsége sohasem volt olyan magas, mint napjainkban. Már nem papírboltok félreeső sarkában árulják, nem is könyvkötők műhelyeiben, mint keletkezése idején, hanem pazar palotákban: a plázák kiemeltebb helyein. Az e-könyv-olvasó (ma még) úgynevezett prémium termék. A hagyományos könyv és az egyre fejlődő e-reader találkozásából az értékes, időtálló szöveges alkotások még magasabb szinten emelkedhetnek ki.

Összefoglalásom az elektronikus könyvet kívánja bemutatni a maga komplexitásában, a nyomtatott könyv hagyományaira építve. Jelen írás az ELTE Könyvtártudományi Tanszékén tartott e-book kurzus előadásainak szerkesztett verziója, és az ezek alapján 2010 októberében megjelent könyv új fejezetekkel, valamint számos illusztrációval bővített és átdolgozott változata. (Kerekes Pál: Az elektronikus könyv – e-könyv, e-könyv-olvasó, e-könyv-kereskedelem. Budapest, Ad Librum, 2010. 133 old.)

II. Jersze, elektronikusan is!

KÖNYVGÉP VAGY OLVASÓGÉP?

„Itt van zsebemben a tündér világ,

Itt láthatod meg, jersze, légy búvár.

…

(Megy. Vissza kiállt, zsebére ütve.)

Itt a tündérhon, itt van, nézd, viszem.”

Vörösmarty örök érvényű versdrámájában a zsebét mutogató pénzember emlékezetes figura. Napjainkban a gazdagságával kérkedő kalmár mellett a mű következő jelenetbéli szereplője, a tudós is csapkodhatja a zsebét, ő is viszi magával a teljes tündérhont, ha rendelkezik elektronikus könyvolvasóval. Egy ilyen berendezésre – a modelltől és a művektől függően – több ezer kötet fér el, és válik gombnyomásra olvashatóvá. Ez szellemi tündérhon, a keresett üdlak, és korántsem jelképes, mint a pénzember zsebet fitogtató gesztusa. A ruha belső zsebébe rejthető eszközön tényleg elérhető egy kisebb könyvtár tartalma. „Jersze, légy búvár” – a szimbolikus felhívás valósággá vált az e-bookkal közelebbi ismeretséget kötő olvasók számára.

A sok évig tartó kísérletezés után az e-könyvek világa korábban elképzelhetetlen növekedésbe kezdett. Az olvasóeszközök ára rohamosan csökken, a tartalmi kínálat egyre szélesebb és olcsóbb. Az elektronikus kötetek forgalma meredeken emelkedik, legfejlettebb piacán, az Egyesült Államokban 2010-ben megközelítette a teljes könyvforgalmazás 10 százalékát. A legnagyobb e-book terjesztő vállalkozás, az Amazon káprázatos adatokat közölt: pontos tényekkel nem szolgált az éves eladásokról, de annyit elárult, hogy a Kindle elnevezésű e-könyv-olvasó harmadik generációjának forgalmazásában akadt olyan nap, amikor több mint 13,7 millió darabot rendeltek meg az internetes áruházban. 2009-ben a „legerősebb” napon is jóval kevesebbet, 9,5 millió darabot vásároltak.{1} Jól jellemzi a helyzetet, hogy a számok alapján a könyvkereskedő legnagyobb példányszámú terméke nem egy kiadvány, hanem egy olvasóeszköz. Többet adtak el belőle, mint a legsikeresebb könyvből. (Kicsit olyan ez, mintha a ruhaüzletben több fogast adnának el, mint öltönyt.)

Az Amazon Kindle-boltja

Magyarországon is nő az érdeklődés az e-könyvek iránt, s ennek kielégítésére jelentős fejlesztésekbe kezdett a hagyományos könyvpiac több szereplője (Líra&Lant a Bookline-nal: ekonyv.hu, Kossuth Kiadói Csoport: multimediaplaza.com, Typotex Kiadó: interkonyv.hu); és további kezdeményezések is indultak (például fapadoskonyv.hu, digitalbooks.hu, adamobooks.hu). A tudományos és közkönyvtárakban egyre több helyen kísérleteznek elektronikus könyv szolgáltatásával, illetve e-könyv-olvasó eszközök kölcsönzésével. Az olvasás új lehetőségének elterjesztéséhez nagy segítséget nyújtana, ha az elektronikus könyv áfája a hagyományoséval egyezne meg – egyszer talán erre is lesz kormányzati akarat.

Az olvasóeszköz (e-reader) magyar nevének kitalálása alkalmat ad rá, hogy elmerengjünk rajta, tulajdonképpen mi is lenne a célja az új technikának?

A multimediaplaza.com e-könyvesboltja

Könyvgép vagy olvasógép? Melyik névváltozat a találóbb ezekre a készülékekre? Nyilván nem könyvgépre lenne szükségük a vállalkozó szellemű olvasóknak, hanem afféle olvasógépre. Egy e-papíros (lásd VII/2. fejezet) hordozható eszközre, amivel a legkülönfélébb digitális publikációkat – lementett weboldalakat vagy blogokat, összegyűlt levelezést, szoftverek kézikönyveit, ábrákkal és táblázatokkal teli szakcikkeket, képként beszkennelt saját iratokat, termékkatalógusokat stb. – legalább olyan jól lehet olvasni és rendben tartani, mint PC-n vagy laptopon. Anélkül, hogy helyhez és áramforráshoz lennénk kötve, vagy nyomtatványokkal teli táskákat kellene cipelni magunkkal, és anélkül is, hogy egy fényt sugárzó fekvő téglalapot kellene órákig nézni, meg folyton kattintgatni a lapozáshoz. Egy ilyen hordozható eszköz a terminológiai bizonytalanságokat is elsöpörné, tekintettel a jól meghatározott funkciókra.

Szóba jöhet még például a médiagép meghatározás is. A tablet PC (magyar szlengben: táblagép, például az iPad és Samsung Galaxy Tab) ma még leginkább ilyen, hiszen az olvasás mellett alapvetően az internet böngészésére, hanglejátszásra, kép- és filmnézésre, néhány újság elektronikus változatának megtekintésére, és természetesen az egyre sűrűbben feltűnő reklámok mustrálgatására alkalmas. Eszünkbe juthat a tankönyv-masina elnevezés is. A 10–20 évnyi tanulás teljes kötelező és ajánlott irodalmát könnyedén tároló szerkezet a böngészés, a jegyzetelhetőség és a szövegbeviteli műveletek lehetőségét nyújtja. Egyes e-readereket eleve nagy kézikönyvállománnyal – szótárak, lexikonok, enciklopédiák – forgalmaznak, más gyártók ingyenes online elérhetőséget biztosítanak a regisztrált tulajdonosnak. Alapvetően persze angol nyelven, de az itthon forgalmazott e-könyv-olvasók egy része már magyar tudástárakat is kínál.

Apple iPad

Samsung Galaxy Tab

Könyv-robot? Ebben a kiszólásban az automatizmus kap hangsúlyt. Valóban: a kis gépezet több olyan tevékenységet a mikrocsipek vezérlése alá von, melyeket évszázadok óta a bölcsészkarokon tanítanak. Elég csak a fordításra, a szinonimakeresésre, a helyesírás-ellenőrzésre gondolnunk. Azután jusson eszünkbe a szöveg felolvastatásának lehetősége, amely angolul már alapfunkció. Az e-book jövője az ismeretszerzés kibernetikájának még további meglepetéseit tartogatja!

A Kindle, a legnagyobb példányszámban eladott e-könyv-olvasó készülék a szöveg hosszúságát nem oldalszámban adja meg, hanem százalékban. A kijelzőn nem azt látjuk, hogy az 51. oldalon járunk, hanem azt, hogy 12 százaléknál. Egy skálán kísérhetjük figyelemmel, hogy megközelítőleg milyen terjedelemnél tartunk a könyvben. Az e-readeren ugyanis változtatható a betűméret, így nyilvánvaló, hogy minden alkalommal, amikor nagyítunk (vagy kicsinyítünk), az oldalak számát is módosítjuk. Mi tagadás, ebben is van logika. A könyvészet hagyományai szerint azonban ez a megoldás nem állja meg helyét, hiszen így nem lehet pontosan megadni egy szövegrész helyét az adott írásműben. Felhasználói levelek tömegére hivatkozva a Kindle forgalmazói szoftverfrissítést küldtek a világon jelenleg használt több millió készülékre annak érdekében, hogy oldalszámozással is követni lehessen a haladást a szövegben. Látható: az elektronikus könyvek olvasói legalább olyan igényesek, mint a hagyományos könyvek vásárlói: ha kell, kikövetelik maguknak, hogy az e-olvasás közelítse a hagyományos könyv fiziológiai körülményeit és élményét. A Kindle-t forgalmazó multinacionális cég álláspontja: az oldalszámozás csak akkor jön fel, ha bekapcsoljuk a menüben – az alapbeállítás továbbra is a százalék jelzése…

Az elfogadott e-könyv-olvasó elnevezés körüli vitákat újabb fejlemények is befolyásolják. Az e-könyv frazeológiája az egységes megközelítés felé tart. Erről így ír Koltay Tibor: „…az e-könyv egyaránt magába foglalja az Interneten forgalmazott szöveget és az olvasáshoz szükséges hardvereket, azaz könyvolvasó eszközöket (készülékeket). A szöveg a hardvertől nem választható el, és nem írható újra. Mindez úgy érvényes, hogy továbbra is hozzájuthatunk olyan könyvtartalmakhoz, amelyeket aztán asztali számítógépünkön, notebookon, PDA-n és más eszközökkel olvashatunk. Uralkodóvá azonban a fenti értelemben vett – bár még messze nem szabványosított – e-könyv látszik válni.”{2} Koltay Tibor megállapítása rögzíti a köznyelvi helyzetet: az e-könyv kifejezés köznapi használatában egyelőre nehezen válik külön az eszköz és a tartalom.

Az újdonságról másokkal beszélgetve gyakran tapasztalom, hogy az angol kifejezéseket az eszközre értik, a magyar szavakat pedig a tartalomra. Az olvasásra szolgáló céleszközt e-booknak, e-readernek nevezik, magát, az olvasnivaló művet, alkotást pedig e-könyvnek. Ki tudja, milyen lesz a szóhasználat néhány év múlva?

III. Szövegkupeckedés helyett könyvtári minőség

„…a könyvnyomtatás mindig hatalmas tényezője volt az emberi kultúra fejlődésének, s azt nemcsak szolgálta, de alakította is. A könyvnyomtatás mindig hatása alatt állott kora összes műszaki és gazdasági, társadalmi és szellemi irányzatainak, és amikor ezen kulturális területek érdekeinek kiegyenlítésére törekedett, közvetítő, tehát közvetve alakító hatást is gyakorolt fejlődésükre.”{3}

A könyvművész, nyomdászmester és kiadó, Kner Imre írt így a könyvről 1937-ben. Helyesebben nem is a könyvről, hanem a könyv és a kultúra kapcsolatáról. Felfogásában a könyv nemcsak egyszerűen ismerettár, vagy, miképp ma mondanánk: információhordozó, hanem egyben olyan „műtárgy” is, amely korának műveltségi jegyeit kordokumentumként magán viseli. Elég, ha csak a kötésre gondolunk, vagy a papírra, a nyomtatás technikájára, a betűk formavilágára, a szöveg tagolására, vagy éppen a néha divatos, máskor évtizedekre elfelejtett tipográfiai díszítményekre. S akkor még nem beszéltem magáról a tartalomról.

Kner Imre könyvének borítója

Előrebocsátom, hogy nem is fogok, vagy csak nagyon érintőlegesen, hiszen nem célom írásművek elemzése, értékelése. Amire vállalkozni szeretnék, az nem más, mint a digitális kultúra új alapjelenségének, az elektronikus könyvnek a bemutatása. Ezen belül kísérletet teszek megjelenési formáinak kategorizálására, elérhetőségének formalizálására, az e-book jelenséget körülvevő kiadói és terjesztési konstrukciók számbavételére. A lassan kibontakozó e-könyvészet néhány alapvonásának felvázolását tartom elsődleges célomnak. Nem törekszem a részegységek tudományos megalapozottságú analízisére, ez e könyv keretein túlmutató kutatói feladat. Az e-könyv-jelenséget – rövidesen talán tudományágról beszélhetünk – átfogó értelmezésben tárgyalom. Szándékom szerint a végeredmény egy, a tanulást és tájékozódást lehetővé segédkönyv lesz.

Az alig két évtizedes, de máris kellően bonyolult és összetett digitális kultúra témakörében az e-könyvészet határainak kijelölését különösen fontosnak tartom. Fennáll a veszélye ugyanis annak, hogy a konvergáló műfajok fogyasztóért vívott harcában a könyvszerűség értékrendjét és tradicionális értékközvetítő szerepét a képpel, videóval dúsított, gyorsan olvasható szövegekre alapozott keverékek, meghatározhatatlan identitású digi-csomagok vehetik át. Akadnak, akik szinte minden publikációt e-booknak minősítenek, ami letölthető, monitoron követhető. Úgy gondolom, el kell különíteni a digitális műfajokat, még akkor is, ha a határvonalak vitathatók. A szövegkupeckedést, tartalom-nagykereskedést, textdisztribúciót nem vonnám egy megítélés alá a hagyományos könyvkultúrából szervesen kifejlődött digitális könyvszármazékokkal. Találó kifejezést használ az Espresso Book Machine, a Xerox Print on Demand (POD) nyomtató-automatájának leírása: a cél az új környezetben a könyvtári minőség.

Espresso Book Machine berendezés Xerox 4112 típusú nyomtató-másolóval

Elektronikus könyv alatt magát a digitálisan hozzáférhető könyvtartalmat értem, az eszközt pedig, amin olvasunk, e-könyv-olvasónak nevezem. (Ez természetesen nem jelenti azt, hogy az elektronikus könyv ne lehetne olvasható más eszközökön, például asztali vagy noteszgépen, vagy mobiltelefonon.)

Összegezve: napjainkban sem történik más, nincs szó más folyamatról, mint amit Kner Imre is leírt: a változó könyvkiadás a kor technikai adottságaihoz alkalmazkodik. A máris tapasztalható – és kissé elhamarkodott – nosztalgia a nyomtatás kizárólagos korszakába csak az ismeretgazdálkodás zavarait jelzi. Ne feledjük idézetünk kulcsmondatát sem: a könyv, ha képes a kor színvonalán fejlődni, alkalmassá válik a „kulturális területek érdekeinek kiegyenlítésére”, azaz a „könyvmű” – akár elektronikus, akár nyomtatott formátumú – egyensúlyt teremthet a különféle tartalmak létrehozóinak és forgalmazóinak gyakran korántsem nemes eszközökkel vívott gazdasági és kultúrpolitikai csatáiban. A jelentős anyagi háttérrel rendelkező informatikai lobbi szempontjai sűrűn érvényesülnek a nagy digitalizációs projektekben, míg a szűkösen támogatott értékalapú tartalom-előállítás társulásai ritkán és szerényebb keretek között kapnak beleszólást… E tanulmány ennek a kihívásnak a kezeléséhez is szeretne hozzájárulni, azzal, hogy az elektronikus könyvet, mint egyre komplexebb, intelligens hálózati „terméket” mutatja be. (Az „intelligens” kifejezést itt informatikai értelemben használom. Például: intelligens hálózatok, intelligens rendszerek.)

Az e-könyv könyvészeti típusú kutatása nem új ötlet: az előző korszakok bibliográfusai sem állandó – és különböző művelődési elvárások alapján rögzült – instrumentumnak érzékelték a könyvet. Éppen ellenkezőleg, úgy tekintették, mint szüntelenül megújuló értékközvetítőt. A szféra minden szereplőjét folyamatosan foglalkoztatta a könyv jövője, holott korántsem éltek át olyan gyökeres változásokat, mint mi napjainkban. Fitz József történész, bibliográfus, az Országos Széchényi Könyvtár egykori igazgatója, egyébként a fejezet elején hivatkozott Kner Imre szakmai partnere, így ír 1930-ban: „A könyv fejlődése mindig tükre, naplója volt az emberiség fejlődésének; ami találmányt a korok felvetettek, ami természeti erőt az ember irányítani tanult, a könyv igyekezett a maga céljára hasznosítani. Ki tudja, milyen találmányokkal jön a jövő s milyen lesz a jövő könyve? Csak annyi bizonyos, hogy akkor is az ezerarcú élet, az emberiség haladásának tükre lesz.”{4}

A könyv „családja”

(Forrás: dr. Bódis Béla: A könyv átalakuló gazdasági jellemzői 1.

In: Könyvhét, 2011. február)

A könyv változása, megújulása tehát nem új jelenség. Az e-könyvészeti kutakodás ilyen értelemben nem más, mint az évszázadok óta művelt, de a XX. században különösen felerősödő, majd a napjainkban – az információs társadalom új követelményeivel összefüggésben – kiteljesedő bibliográfiai tudományosság természetes folytatása.

{1} A Kindle az Amazon történetének legnagyobb sikere. [elektronikus doc.] Nyelv és Tudomány. 2010. dec. 30. Elérhetőség: www.nyest.hu/hirek/a-kindle-az-amazon-tortenetenek-legnagyobb-sikere

{2} Koltay Tibor: E-könyvek: technológia és birtoklás. Médiakutató, 2010. 11. évf. 3. sz. p. 49–53.

{3} Kner Imre: A könyv művészete. Budapest, Szépirodalmi Könyvkiadó, 1972. p. 217.

{4} Fitz József: A könyv története. Budapest, Magyar Szemle Társaság, 1930. p. 79.