Dr. Poór József – Karoliny Mártonné Dr.

Dr. Berde Csaba – Dr. Takács Sándor

Átalakuló

emberi erőforrás

menedzsment

Kiadja a

CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft.

Budapest, 2012

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@complex.hu

www.complex.hu

Felelős vezető: a CompLex Kiadó Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Tóth Gábor

Kiadványok szerkesztéséért felelős: Kézdi Katalin

Felelős szerkesztő:Vásárhelyi Tünde

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Műszaki szerkesztők: Kerek Imréné, Szász Zoltán

Fedélterv és tördelés: CompLex Kiadó Kft. DTP-csoport

Nyomdai munkálatok: Starkiss Kft. – CX2012072

ISBN 978 963 295 083 9

Termékkód: YOV1287

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén,

továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része

semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Dr. Poór József – Karoliny Mártonné Dr.

Dr. Berde Csaba – Dr. Takács Sándor

Átalakuló

emberi erőforrás

menedzsment

A Humán Szakemberek Országos Szövetsége (HSZOSZ),

az MTA Gazdálkodási Tudományok Tudományos Bizottsága, a Munkaügyi Szemle

és a Zsigmond Király Főiskola szervezésében 2011. október 20-án megtartott

II. Országos Emberi Erőforrás Menedzsment konferencia kötete.

Főszerkesztők:

Prof. Dr. Poór József

Karoliny Mártonné habil Dr.

Prof. Dr. Berde Csaba

Dr. Takács Sándor

Szerzők:

Bálint Brigitta, Csehné Dr. Papp Imola, Csillag Sára, Dr. Czeglédi Csilla, Daruka Eszter,

Dr. Barta Zsuzsanna, Prof. Dr. Berde Csaba, Prof. habil Dr. Bencsik Andrea,

Dr. Bittner Péter, Dr. Budavári-Takács Ildikó, Prof. Dr. Csath Magdolna,

Dr. Dudás Ferenc, Farkas Gergely, Dr. Finna Henrietta, Dr. Gyökér Irén,

Dr. Hegedűs Henrik, Hidegh Anna Laura, Horváth István, Dr. Jarjabka Ákos,

Karoliny Mártonné Dr., Kiss Csaba, Dr. Kerekes Kinga, J. Klér Andrea, Dr. Koltai Dénes,

Dr. Kovács Zoltán, Dr. Kópházi Andrea, Krajcsák Zoltán, Dr. Krisztián Béla,

Magyar István, Marczellné Szilágyi Eszter, Dr. Málovics Éva, Dr. Móré Mariann,

Dr. Kunos István, Pató Gáborné, Dr. Szűcs Beáta, Péter E. Katalin, Dr. Pongrácz Attila,

Prof. Dr. Poór József, Dr. Réthy István, Dr. Szabó Szilvia, Szabó Katalin, Szilas Roland,

Dr. Szlávicz Ágnes, Dr. Szretykó György, Szügyi György, Dr. Takács Sándor,

Tóthné Téglás Tünde, Dr. Tokár-Szadai Ágnes, Tóth-Bordásné Dr. Marosi Ildikó,

Dr. Szabó Ingrid,Varga Renáta,Világi Rudolf, Zugrovics Lóránd

Lektor:

Prof. Dr. Farkas Ferenc

Előszó:

Dr. Fehér János

Kézirat lezárva: 2012. május 30.

© Dr. Poór József, Karoliny Mártonné Dr., Dr. Berde Csaba, Dr. Takács Sándor, Budapest, 2012

© CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2012

A CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft. az 1795-ben alapított

Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

A kézikönyv szerzői

DR. BARTA ZSUZSANNA: biztosítási szakjogász és humánmenedzser, Nemzeti Közigazgatási Intézet, főosztályvezető, a HSZOSZ alelöke

BÁLINT BRIGITTA: okleveles közgazda, nappali PhD, hallgató a Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Karának Gazdálkodástani Doktori Iskolájában, és a Kar Gazdálkodástudomány Intézetének Szervezés és Vezetés Tanszékének a tagja.

PROF. HABIL DR. BENCSIK ANDREA: CSc, okleveles szervező vegyészmérnök, a közgazdaságtudomány kandidátusa, gazdálkodás és szervezéstudományok PhD, tanszékvezető-helyettes egyetemi tanár, Széchenyi István Egyetem, Győr, egyetemi tanár, Selye János Egyetem, Komarno, Szlovákia.

PROF. HABIL. DR. BERDE CSABA: okleveles agrármérnök, az agrártudományok kandidátusa, PhD, egyetemi tanár, intézetigazgató a Debreceni Egyetem Gazdálkodástudományi és Vidékfejlesztési Kar Vezetés- és Szervezéstudományi Intézetében.

DR. BITTNER PÉTER: okleveles vegyészmérnök, okleveles vegyipari gazdasági mérnök, a közgazdaságtudomány kandidátusa, egyetemi docens a Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Kar Szervezési és Vezetési Tanszékén.

DR. BUDAVÁRI-TAKÁCS ILDIKÓ: klinikai és mentálhigiéniai szakpszichológus, pszichológia PhD, tanszékvezető egyetemi docens a Szent István Egyetem Gazdaság és Társadalomtudományi Kar Pályatervezési és Tanárképző Intézet Pszichológia Tanszékén.

PROF. HABIL. DR. CSATH MAGDOLNA: okleveles közgazdász, az MTA doktora, habilitált doktor gazdálkodástudományokból, tanszékvezető egyetemi tanár a Kodolányi János Főiskola Gazdálkodási és Menedzsment Tanszékén.

CSEHNÉ DR. PAPP IMOLA: okleveles közgazda, jogi szakokleveles közgazdász, PhD, egyetemi docens a Szent István Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar Pályatervezési és Tanárképző Intézet Munkagazdaságtani Tanszékén, Gödöllőn.

CSILLAG SÁRA: egyetemi tanársegéd, Budapesti Corvinus Egyetem Vezetéstudományi Intézet, Szervezeti Magatartás Tanszék, Szakmai vezető: TÁMOP-4.2.2/B-10/1-2010- 0023-Tudományos képzés műhelyeinek támogatása.

DR. CZEGLÉDI CSILLA: közgazdász, PhD, egyetemi docens a Szent István Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kara Pályaorientációs és Tanárképző Intézetének Munkagazdaságtani és Minőségügyi Tanszékén.

DARUKA ESZTER: okleveles közgazda, tanár, PhD-hallgató a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar Menedzsment és Vállalatgazdaságtan Tanszékén.

DR. DUDÁS FERENC: európai szakjogász, okleveles minőségmenedzser, a Közigazgatás állandó készenlétének szakértője, c. főiskolai tanár a Budapesti Kommunikációs Főiskolán

FARKAS GERGELY: okleveles pszichológus, PhD-hallgató a Szegedi Tudományegyetem Közgazdaságtani Doktori Iskolájában.

DR. FINNA HENRIETTA: okleveles műszaki menedzser, MBA, gazdálkodás- és szervezéstudományok PhD, egyetemi adjunktus a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar Menedzsment és Vállalatgazdaságtan Tanszékén.

DR. GYÖKÉR IRÉN: okleveles mérnök-közgazdász, a közgazdaságtudomány kandidátusa, gazdálkodás- és szervezéstudományok PhD, egyetemi docens a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem, Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar Menedzsment és Vállalatgazdaságtan Tanszékén.

DR. HEGEDŰS HENRIK: alezredes, PhD, Nemzeti Közszolgálati Egyetem, okl. Humánmenedzser Szakértő, okl. Biztonság- és Védelempolitikai Szakértő, Humánszakemberek Országos Szövetségének elnökségi tagja, Magyar Hadtudományi Társaság tagja, a társaság Humánerőforrás-fejlesztési Szakosztályának titkára, a Magyar Hadtudományi Társaság Szakértője: Katonai Humánerőforrás-fejlesztés, Tudásmenedzselés.

HIDEGH ANNA LAURA: okleveles közgazdász, a Budapesti Corvinus Egyetem Gazdálkodástudományi Doktori Iskolájának doktorjelöltje, tanársegéd a Budapesti Gazdasági Főiskola Pénzügyi és Számviteli Karának Vállalkozás és Emberi Erőforrások Tanszékén.

HORVÁTH ISTVÁN: Termékfejlesztési és marketingvezető a QUAESTOR Foglalkoztatói Nyugdíjszolgáltató Zrt.-nél, okleveles matematikus, Eötvös Loránd Tudomány Egyetem, okleveles szakközgazdász aktuáriusi tanácsadó szakon a Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem posztgraduális képzésén.

DR. JARJABKA ÁKOS: jogi szakokleveles közgazdász, PhD, egyetemi docens a Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Kara Gazdálkodástudományi Intézetének Vezetési és Szervezési Tanszékén.

KAROLINY MÁRTONNÉ DR.: okleveles közgazda, PhD, habilitált egyetemi docens a Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Kara Gazdálkodástudomány Intézete Vezetési és Szervezési Tanszékén.

DR. KEREKES KINGA: szociológus, okleveles számítástechnikai mérnök, közgazdaságtudományok PhD, egyetemi tanársegéd a Kolozsvári Babeş-Bolyai Tudományegyetem Közgazdaság- és Gazdálkodástudományi Karának Magyar Intézetében (Románia).

J. KLÉR ANDREA: tanácsadó szakpszichológus, egyetemi adjunktus, a Szent István Egyetem Gazdaság és Társadalomtudományi Kar Pályatervezési és Tanárképző Intézet Pszichológia Tanszékén.

KISS CSABA: okleveles közgazdász, doktorjelölt, egyetemi tanársegéd a Budapesti Corvinus Egyetem Vezetéstudományi Intézet Szervezeti Magatartás Tanszékén.

PROF. HABIL. DR. KOLTAI DÉNES: CSc. pead, egyetemi tanár, intézetigazgató, univ.prof. PhDr., CSc., Nyitra, Szlovákia, prof. et. prof. Cluj, Csc. Kolozsvár, Románia, Hall of Fame díjas, a Pécsi Tudományegyetem Felnőttképzési és Emberi Erőforrás Fejlesztési Kar dékánja.

KOVÁCS ZOLTÁN: okleveles szervezőmérnök, kandidátus, egyetemi tanár a Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Kar Szervezési és Vezetési Tanszékén.

DR. KÓPHÁZI ANDREA: munkajogi szakokleveles tanácsadó, okleveles adótanácsadó, okleveles humán szervező, személyügyi szervező. társadalomtudomány/közgazdaságtudomány PhD Egyetemi docens, humán szakfelelős, NYME KTK, egyéni tanácsadó – partner, humán- és munkajogi tanácsadás, szervezetfejlesztés, tréning, HSZOSZ elnökségi tag.

KRAJCSÁK ZOLTÁN: okleveles faipari mérnök, okleveles közgazdász MBA szakon, egyetemi tanársegéd a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gazdaság és Társadalomtudományi Kar Menedzsment és Vállalatgazdaságtan Tanszékén.

DR. KRISZTIÁN BÉLA: okleveles gépészmérnök, mérnöktanár, földtudományok PhD, címzetes egyetemi tanár a Pécsi Tudományegyetem Felnőttképzési és Emberi Erőforrás Karán.

DR. KUNOS ISTVÁN: okleveles szervező gépészmérnök, okleveles külgazdasági közgazdász, kvalifikált coach, a Miskolci Egyetem Gazdaságtudományi Kar Vezetéstudományi Intézet Vezetési Tanszékének tanszékvezetője.

MAGYAR ISTVÁN: okleveles kémia – fizika szakos középiskolai tanár, vállalkozási és marketing szakközgazdász, a Magyar Ipszilon Vezetői Tanácsadó Iroda ügyvezetője, a Humán Szakemberek Országos Szövetségének (HSZOSZ) elnökségi tagja.

MARCZELLNÉ SZILÁGYI ESZTER: okleveles közgazdász, a Budapesti Kommunikációs és Üzleti Főiskola Gazdaságtudományi Intézetének vezetője.

DR. MÁLOVICS ÉVA: okleveles közgazdász, PhD, szakcsoportvezető egyetemi docens a Szegedi Tudományegyetem Üzleti Tudományok Intézetének Gazdaságpszichológiai Szakcsoportjában.

DR. MÓRÉ MARIANN: tanár, humánmenedzser, PhD, főiskolai docens a Debreceni Egyetem Gyermeknevelési és Felnőttképzési Kar Intézményi Menedzsment és Vezetési Tanszékén.

PATÓ GÁBORNÉ DR. SZŰCS BEÁTA: okleveles műszaki menedzser, okleveles általános iskolai katolikus hittanár, gazdálkodás- és szervezéstudományok PhD, egyetemi docens a Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Kar Szervezési és Vezetési Tanszékén.

DR. PÉTER E. KATALIN: okleveles gazdasági mérnök, gazdálkodás- és szervezéstudományok PhD, egyetemi adjunktus a Sapientia Erdélyi Magyar Tudományegyetem Gazdaság- és Humántudományok Kar Gazdaságtudományi Tanszékén.

DR. PONGRÁCZ ATTILA: történettudomány PhD, okleveles emberi erőforrás tanácsadó (MA), adjunktus a Nyugat-Magyarországi Egyetem Apáczai Csere János Kar Humánerőforrás-fejlesztési Intézeti Tanszékén.

PROF. HABIL. DR. POÓR JÓZSEF: okleveles közgazda, minősített vezetési tanácsadó (CMC), a közgazdaságtudományok kandidátusa, habilitált egyetemi tanár a Szent István Egyetem Gazdaság és Társadalomtudományi Karán és a Selye János Egyetem Gazdaságtudományi Karán, címzetes egyetemi tanár a Pécsi Tudományegyetem, Közgazdaságtudományi Karán, és vendégtanár a Kolozsvári Babeş-Bolyai Tudományegyetem Közgazdaság- és Gazdálkodástudományi Karának Magyar Intézetében, MTA IX. osztály Gazdálkodástudományi Osztály HR munkabizottság vezetője.

DR. RÉTHY ISTVÁN: okleveles erdőmérnök, okleveles mérnöktanár, tréner, nevelés- és sporttudományok PhD, főiskolai tanár, tanszékvezető és szakfelelős (Emberi Erőforrások alapszak) a Károly Róbert Főiskola Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar Humántudományi Tanszékén.

DR. SZABÓ INGRID: okleveles közgazdász-matematikus, egyetemi doktor menedzsment szakon, egyetemi adjunktus a komáromi Selye János Egyetem Gazdaságtudományi Karának Közgazdaságtan Tanszékén (Szlovákia).

DR. SZABÓ SZILVIA: okleveles közgazda, hadtudományok PhD, főiskolai docens, ZSKF, HSZOSZ elnökségi tag. MTA IX. osztály Gazdálkodástudományi Osztály HR munkabizottság titkára.

DR. SZLÁVICZ ÁGNES: okleveles közgazdász, a gazdálkodás- és szervezéstudományok doktora, egyetemi docens az Újvidéki Egyetem szabadkai Közgazdaságtudományi Karának Menedzsment Tanszékén (Szerbia).

SZABÓ KATALIN: PhD-hallgató, Szent István Egyetem, Gazdaság és Társadalomtudományi Kar, Társadalomtudományi Intézet.

SZILAS ROLAND: okleveles közgazdász, doktorjelölt, egyetemi tanársegéd a Budapesti Corvinus Egyetem Vezetéstudományi Intézet Szervezeti Magatartás Tanszékén.

HABIL. DR. SZRETYKÓ GYÖRGY: közgazdász, a szociológiai tudomány kandidátusa, habilitált egyetemi docens, tanszékvezető a Nyugat-magyarországi Egyetem Apáczai Csere János Kar Humánerőforrás-fejlesztési Intézeti Tanszékén.

SZÜGYI GYÖRGY: okleveles villamosmérnök, tanár, vállalkozási és marketing szakközgazdász, Effective Manager Certificate, Senior Management, Supervisory Management Development trainer, a Nemzetközi Coach Szövetség (ICF) tagja, az Euromenedzser Tanácsadó és Képzési Központ elnök-vezérigazgatója.

DR. TAKÁCS SÁNDOR: okleveles közgazdász, gazdálkodás- és szervezéstudományok PhD, egyetemi docens a Budapesti Corvinus Egyetem Vezetéstudományi Intézet, Szervezeti Magatartás Tanszékén.

TÓTHNÉ TÉGLÁS TÜNDE: okleveles közgazdász, PhD-hallgató a Szegedi Tudományegyetem Doktori Iskolájában; tanársegéd az Óbudai Egyetem Keleti Károly Gazdasági Karának Gazdasági és Társadalomtudományi Intézetben.

DR. TOKÁR-SZADAI ÁGNES: okleveles közgazda, gazdálkodás és szervezéstudományok PhD, adjunktus a Miskolci Egyetem Gazdaságtudományi Kar Gazdálkodástani Intézetében.

TÓTH-BORDÁSNÉ DR. MAROSI ILDIKÓ: okleveles humánszervező, tanársegéd a Kodolányi János Főiskola Gazdálkodási és Menedzsment Tanszékén.

VILÁGI RUDOLF: okleveles humán szervező, címzetes egyetemi docens, nyugalmazott személyügyi vezető, meghívott vendégelőadó a Pécsi Tudományegyetem Felnőttképzési és Emberi Erőforrásfejlesztési Karon és a Zsigmond Király Főiskola Gazdaság- és Vezetéstudományi Intézetben.

ZUGROVICS LORÁND: a QUAESTOR Foglalkoztatói Nyugdíjszolgáltató Zrt. vezérigazgatója, okleveles közgazdász (MSc) és PhD-hallgató a Miskolci Egyetemen.

VARGA RENÁTA: okleveles közgazda emberi erőforrások szakon, PhD-jelölt a Pannon Egyetem Gazdaságtudományi Kar Szervezési és Vezetési Tanszékén.

Előszó

Immár közel negyedszázada annak, hogy a késő 80-as évekre jellemző belső érési, megújulási folyamat után, 1990-ben szabadon elkezdődhetett az integrált piacgazdasági „emberi erőforrás gazdálkodás” diszciplína hazai tudományos és szakmai fejlődése. Az „Átalakuló humán menedzsment. Múlt–jelen–jövő” c. konferencia, s vele a jelen tanulmánykötet egyik sajátos hivatása, hogy érzékeltesse azt a fejlődési ívet, amelyet a humán erőforrás felsőoktatás és szakma újraformálódása óta bejárt. Elmondhatjuk, hogy Magyarországon ez a szakág pótolta önhibáján kívüli, történelmi okok miatti lemaradását a többi üzleti diszciplínával szemben, s nemcsak lépést tartott velük, hanem bizonyos pontokon a további kibontakozásukat előremozdító erővé is vált, korán vezető szerepet érve el a régióban.

Az átalakulásról megállapítható, hogy nem csapdák és kerülők nélküli, de impozánsan gyors és sokrétű volt. Az indulást elősegítették egyes hazai vállalatok merész és találó személyügyi döntései, amikor különösen tehetséges és tanulékony műszaki, gazdasági, jogi, ergonómiai és más szakembereket irányítottak a humán funkciókba, a reformok erősítésére. Döntő szerepük volt a közvetlen külföldi beruházásoknak, amelyek folytán számos – humánirányítást tekintve a multinacionális vállalatok közül is kiemelkedő – cég alakított ki tevékenységet Magyarországon. A szakmai szerepmodelleket megjelenítették a kirendelt személyügyi vezetők. A külföldi kormányzati és NGO szervezetek mellett tapasztalt tanácsadók álltak munkába a magánszféra és a tréningszolgáltatók részéről is.

Akadémiai oldalról jelentős volt külföldi egyetemek és nyugati stílusú képzőhelyek, köztük is több szempontból a budapesti Nemzetközi Menedzser Központ (International Management Center, 1988) hatása, amely Közép- és Kelet-Európa egyik úttörő piacgazdasági vezetőképző intézménye, egyben első „business school”-ja volt, s kialakította az első számon regisztrált, akkreditált személyügyi kurzust. Itt valósult meg James A. Craft professzor (University of Pittsburgh) magyarországi egyetemi oktatóknak tartott EEM Tananyagfejlesztő Programja, s a régió első komplex modern vezetőképzése a Taurus vállalat számára, Poór József professzor vezetésével. Több külföldi egyetemi tanár, mint James D. Portwood, Allan R. Cahoon, Norbert F. Elbert érkezett Magyarországra, akik tartósan vagy visszatérő jelleggel segítették a kibontakozást.

Jelen sorok szerzője számára, aki Julie I. A. Rowney professzorral (University of Calgary) a budapesti Nemzetközi Menedzser Központban elindította a hazai HRM képzést, s tudományos tanácsadó volt Craft professzor programján, személyes öröm, egyben megtiszteltetés köszönteni az akadémia és gyakorlat e kötetben reprezentált rangos képviselőit, akik ma, az évezred második évtizedébe lépve vállalkoznak a humán menedzsment átalakulásának bemutatására. E kötetet forgatva az Olvasó gazdag információt nyer arról a folyamatról, melynek során a hazai HR kompetenciák organikusan kifejlődtek és kibontakoztak.

A konferencia jelzett missziójának megfelelően a tanulmánygyűjteményben külön fejezet foglalkozik a hazai emberi erőforrás felsőoktatás útjával, mai eredményeivel, a képzés strukturáltságának, gyakorlatiasságának, tematikai és módszertani sokszínűségének, átfogó minőségének növekedésével, egyben a humán doktori képzéssel és karrierekkel, valamint a továbblépés feladataival.

Egyes felsőoktatási témakörök további megvilágítást nyernek a tanácsadási fejezet kapcsán is. Hírt kapunk e funkció szakirányú tanácsadói képzéséről, mely számos vonatkozásban példa értékű más üzleti diszciplínák számára. Olvasmányaink során betekinthetünk a humán tanácsadás fejlődésébe, a szférát jellemző kompetenciák világába, s egyes specifikus területek (munkaerő-piaci tanácsadás, coaching, konfliktuskezelés) szemléletébe, módszertanába.

Miközben hiteles beszámolót nyerünk egyfelől a szakma lehetőségeinek bővüléséről, közben arról is értesülünk, hogy a művelési feltételek számos szempontból nem hogy könnyebbednének, hanem akár radikálisan rosszabbodhatnak. Valóban, sokszor csak szavakban jelenik meg az emberi tényezők kiemelt szerepe. A kötet szerzői felhívják a figyelmet a humán területről történő tőkekivonás, a szervezeti működés meghatározott értelemben vett öncélúságának tényeire, illetve veszélyeire.

Hibát követnek el az EEM szerepét félreértők vagy alábecsülők, hiszen, a tudástermelés, ezen belül a tömeges tudástermelés korát éljük. A konvencionális tudáshoz, szakmai képességekhez kapcsolódóan, illetve azok mellett jelentős tartalék a tacit tudás, felértékelődött a motiváció, az érzelmi, akarati szférák, a magatartások szerepe. Szükség van a kompetenciák mint magatartási sikerjegyek megértésére és menedzselésére. A fennmaradás, a sikeres verseny érdekében átalakulást követel a nemzetgazdaság, s ehhez nélkülözhetetlen a központi és önkormányzati HEM megújulása.

Korunk kulcsfontosságú humán feladatait megcélozva a kötet megalapozott ismeretanyagot és szakmai megoldásokat nyújt további olyan nagy ívű témákban is, mint a karriermenedzselés és globális karrierek, a tréningek alkalmazása vagy a stresszkezelés. Emellett tényszerű, részletekben gazdag, s a vitatott, aktuális kérdéseket nem kerülő esettanulmányokat tartalmaz a munkaköri leírás, a nyugdíjazás és a humán kontrolling témakörében.

Az EEM jövőjébe tekintő rész a legfontosabb tendenciák közül a globalizációt, a bevételnövelés igényét, a szellemi tőke megszerzését és gondozását, a technológiai lehetőségekkel való lépéstartást és a változást – szervezeti tanulást, stratégiai megújulást – emeli ki. A válaszok közül hangsúlyt kap a munkaerő megszerzése, értékelése, fejlesztése, ezen belül a tudásszervezeti kultúra, a tehetségmenedzsment, a projekt- és teamszemlélet, a képzési innováció.

Külön a t. Olvasó érdeklődésébe ajánlom a határon túli magyar nyelvű képzéssel, HR oktatással foglalkozó fejezetet. Ebben az Erdélyben, Felvidéken és a Vajdaságban folyó magyar tannyelvű felsőoktatás, ezen belül a HR oktatás helyzetét elemzik helyi szakemberek, akik háttérismereteikkel, tapasztalataikkal gazdagítják beszámolóikat. Munkájuk segíti a magyar szaknyelv egységesítését, az országhatárokon átnyúló közös kutatások indítását, s a határon túli magyar szerzők összmagyar személyügyi szakirodalomban való megjelenését.

A főszerkesztők, Poór József, Karoliny Mártonné, Berde Csaba, Takács Sándor, valamint a fejezetek gondozói ezúton is bizonyították, hogy a szakma általános fejlesztését személyes kutató és oktató munkájukhoz szervesen és fáradhatatlanul kapcsolt, elsőrangú ügyüknek tekintik, mely törekvésükben biztos támaszuk a kiváló szerzői gárda és más intézmények közreműködésével a Humán Szakemberek Országos Szövetsége (HSZOSZ). A feladat a globális verseny új korszakában valóban „tudásigényes, komplex, felelősséggel járó, s intenzív erőfeszítést kíván”. Ezért megoldásán fáradozni is csak összefogással, a szakma reprezentánsai és a támogató tudományos, oktatási, állami és üzleti szervezetek, illetve szaksajtó hasonló együttműködésével lehetséges és ésszerű.

Budapest, 2012. április

Dr. Fehér János

tanszékvezető egyetemi docens

Szent István Egyetem

Bevezetés

Az ENSZ Global Compact szervezete és az Accenture közös felmérésének (2010) megállapításai szerint – amit a világ 766 jelentős vállalatvezetőjének véleménye alapján állítottak össze – az üzleti életnek vissza kell nyernie a válság során elvesztett hitelét, melynek fókuszában a fenntarthatóság kell hogy álljon. A korábbi években elvégzett hasonló vizsgálatok a jövő szempontjából az oktatást jelölték meg az ilyen irányba ható meghatározó mozgatórugónak.

A 2010-es felmérés válaszadói a szervezetek vezetőinek és alkalmazottainak fenntarthatóságra irányuló képzése mellett a vezetők új generációjának ilyen irányú felkészítését emelik ki. Emellett azonban a fenntarthatóság valódi üzleti integrációjához további négy terület szerepét is hangsúlyozzák. Ezek a fogyasztói ízlés formálása, a befektetői belátás erősítése, az azonos feltételeket biztosító kormányzati szabályozások létrehozása, valamint a fenntarthatósági teljesítmény mérésén alapuló üzleti megoldások társadalmi elfogadottságának fokozása.

Új szelek kezdenek fújni a nagyvállalati frontokon – bizonyítja sok szerző, sok közelítésből. Közéjük tartozik például Kanter (2009), aki munkájában azt bizonyítja, hogy a kiváló cégek nem pusztán pénzgyártó üzemként működnek, hanem a tartós siker érdekében képesek ötvözni az ésszerű pénzügyi és társadalmi gondolkodást. Az idézett szerző példaként említi a városalapításban is jeleskedő nagy nemzetközi cégek nevét (pl. amerikai Corning Glass vagy az indiai Tata vállalatokat). Mások, például Bower és szerzőtársai (2011) vagy a Porter–Kramer szerzőpáros (2011) arra mutatnak rá, hogy a kapitalizmus ökoszisztémájában megjelent negatívumokat az átfogóan mérlegelő és közös értékeket kereső vezetők képesek leküzdeni. Porter és Kramer (2011) mindeközben arra is felhívják figyelmünket, hogy a közös értékek kialakításán munkálkodó vállalati vezetők munkájának eredményeképpen a profitorientált és a nonprofit működés között kezdenek a határok elmosódni.

Csíkszentmihályi (2009:196) könyvében úgy véli, hogy a régebbi korokban, amikor a vallás és az európai földbirtokosság „gátolta a lakosság egészének a boldogulását, a hanyatlás elkerülhetetlenné vált”. Az idézett szerző szerint, ha a vezetők fenn akarják tartani a társadalom tagjaival kötött „szerződésüket”, akkor az egyénen túlmutató jövőképpel kell foglalkozniuk. Ezek az új vezetői erények pedig szerinte a következők:

– A társadalom- és a jövőorientált vezetők hisznek az olyan tevékenységekben is, amelyek a szűk profitérdeken túlmutatnak.

– Az ilyen vezetők a hagyományos technikai tudás mellett fontosnak tartják a szervezeten belüli kapcsolatokat.

– A tiszteletből fakadó bizalom lényeges eleme az ilyen vezető gondolkodásának.

– A cég tagjainak fejlesztésénél fontos alapelv az önismereten és önfegyelmen alapuló értékek közvetítése.

– A természetes örömnek (áramlat) át kell járnia a cég dolgozóit.

– Fel kell mérni a termékeink használatának a következményeit.

A Bécsi Közgazdaságtudományi Egyetem 2012. március 30-án rendezte meg Közép-Kelet Európai Fórumát, melynek résztvevői nagyon sok oldalról vizsgálták a régió helyzetét. Egyöntetűen támogatták Ferencikovának (2012) azt a véleményét, miszerint jól képzett munkaerő nélkül hazánk és a régió más országai sem lesznek képesek felzárkózni a fejlett világhoz.

Az előzőekben leírtakból is jól kitűnik, hogy az emberi erőforrások (angolul Human Resources/HR) minősége és mennyisége, éppúgy, mint menedzselésük új hangsúlyokat is magában foglaló módja, kritikus tényező a megújulni akaró szervezetek életében.

A személyzet menedzselésének hagyományos filozófiája Magyarországon hosszú ideig ipari és termelési irányultságú volt (Kővári, 1995). A szocializmusban a társadalmi célkitűzések középpontjában az ipari termékek termelése állt, ehhez a munkaerő specializáltságának növelésére bürokratikus folyamatokat alkalmaztak.

A rendszerváltás óta eltelt mintegy két évtized alatt sokat változott a magyarországi cégek HR gyakorlata, hamar kialakult és gyorsan bővült, színesedett, fejlődött a magyar nyelvű szakirodalmi háttér. A HR szakma hazai átalakulását, professzionalizálódását, fejlődését a hozzá kapcsolódó jelzők gyarapodása is bizonyítja. Ezért is érdemes utalni arra, hogy a HR hagyományos adminisztratív és érdekegyeztető jellege mellett egyre többen (Bokor et al., 2009 és Karoliny–Poór, 2010) találnak bizonyítékokat a hazai HR növekvő stratégiai, valamint tanácsadói szerepére.

A Humán Szakemberek Országos Szövetsége (HSZOSZ) és az MTA IX. osztály Gazdálkodástudományi Bizottság HR munkabizottsága, a Munkaügyi Szemle és a Zsigmond Király Főiskola szervezésében 2011. október 20-án zajlott a magyarországi felsőoktatási intézmények II. Országos Emberi Erőforrás Menedzsment Konferenciája. Az egynapos, de sokszekciós, gazdag program szervezőinek és aktív résztvevőinek munkája egy olyan kötet kiadására is lehetőséget teremtett, ami színes, aktuális összefoglalója a hazai és a határon túli magyar nyelvű HR oktatás és kutatás utóbbi időben elért eredményeinek.

Az első hasonló konferenciát 2010-ben tartottuk. Terveink szerint a következő 2012. október 3-án lesz, a Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi, valamint a Felnőttképzési és Emberi Erőforrás Fejlesztési Karainak szervezésében.

B1. ábra: Az I. és a II. országos felsőoktatási HR konferenciák számokban: hazai és határon túli előadások

Forrás: Saját szerkesztés

B2. ábra: Az I. és a II. felsőoktatási országos HR konferenciák számokban: egyetemi és gyakorlatai szakemberek előadásai

Forrás: Saját szerkesztés

A két éve indult konferenciasorozatunkkal a következő célokat kívánjuk szolgálni:

– Megismertetni a résztvevőket azokkal, akik hazánkban és a környező országokban a jövő HR szakembereit oktatják.

– Egyesíteni a HR felsőoktatás és kutatás, valamint a HR gyakorlatok legjobb tapasztalatait.

– Lebontani a magán- és a közszféra területén érvényesülő HR gyakorlatok és a HR felsőoktatás között fennálló falakat, akadályokat.

– Informálni a résztvevőket arról, hogy milyen HR megoldásokat kínálnak a professzionális szolgáltató cégek.

– Végül, de nem utolsósorban tudományos fórumot teremteni a PhD disszertációjukat készítő fiatal oktatók és kutatók számára.

A 2011-ben rendezett 2. konferencia előadásait a szélesebb körű szakmai hozzáférést biztosítandó, most kötetbe rendezve tárjuk az érdeklődő olvasó elé. A kötet előszóval és bevezetővel indul, majd hét fejezetet tartalmaz, melynek főbb témakörei a következők:

• 1. fejezet: Emberi erőforrás menedzselési alapok. A fejezetben nyolc szerző közül öt különböző nézőpontból foglalkozik a HR alapvető kérdéseivel. Itt a szerzők többek között kitérnek a HR menedzsmenttudományi (Taylortól napjainkig) alapjaira, valamint a HR-nek a nemzetek versenyképességében betöltött szerepére. Egy tanulmány a HR képzés alapvető szempontjait fejtegeti, további két szerző az érzelmi intelligencia, valamint a teljesítmény fokozás kérdéskörét járja körül.

• 2. fejezet: HR oktatás Bologna előtt és után – alapok és módszerek. A fejezetben 7 tanulmány foglalkozik az emberi erőforrás menedzsment oktatásának gyakran gyötrelmes, de kihívó kérdéseivel. A 12 szerző közreműködésével elkészített tanulmányok abban megegyeznek, hogy e tevékenység miközben minőségi és gyakorlat orientált, egyúttal az érintettek (a tanulók, a vállalatok, az intézmények, a közösség és a nemzet) hasznát szolgáló munka is kell hogy legyen.

• 3. fejezet: HR tanácsadók és trénerek képzése. A tanácsadás közel százéves múltra tekint vissza a fejlett világ országaiban. Nálunk sokáig nem tartozott a preferált tevékenységek közé. A rendszerváltás után reneszánszát élő tevékenység megjelent a HR területén is és jelentős fejlődésen ment keresztül. Ez a számottevő előrelépés tükröződik a fejezet hat tanulmányában is. Az olvasó a szerzők jóvoltából a főleg szervezetek számára nyújtott HR tanácsadás hagyományos formái mellett a személyekre irányuló coaching és tréning tanácsadást is megismerheti. Ezeken kívül áttekintést kapunk az egyetemi szintű HR tanácsadóképzés jellemzőiről is.

• 4. fejezet: HR a gyakorlatban. Az emberi erőforrás menedzsment gyakorlata nem önmagáért van. Szorosan kötődik a szervezethez (pl. vállalat, intézmény, nonprofit), annak stratégiai és operatív céljait kell hogy szolgálja, amelyben megvalósul. A legfontosabb ügyfelei (stakeholderei) közé a vezetők és az alkalmazottak tartoztak. Dave Ulrich és szerzőtársai (2009) szerint ez napjainkban már nem is elég, a HR szakembernek első kézből, a szervezet ügyfeleitől kell informálódnia. A fejezetben öt olyan tanulmány olvasható, amelyek a HR néhány gyakorlati területét (külföldi kiküldetés, tréning, karriermenedzselés és gyakorlat bevitele a HR oktatásba) járják körül.

• 5. fejezet: Határon túli magyar nyelvű képzés és HR oktatás. Magyarország politikai határain kívül számos helyen folyik részben vagy teljesen magyar nyelvű HR oktatás. Erről eddig viszonylag kevés rendszerezett ismerettel rendelkeztünk. Ezért törekedtünk arra, hogy most ezt a hiátust pótoljuk. Végül öt tanulmány készült erről a témáról. Négyet (a romániai, szerbiai és a szlovákiai helyzetről szólót) határon túli kollégáink, míg egyet hazai szerző öntött írott formába. A szerzők egybehangzóan foglaltak állás arról, hogy néhány kivételtől eltekintve hiányoznak az adott országok sajátosságait is bemutató HR tananyagok.

• 6. fejezet: A HR jövője. A HR jövőjének elemzése nem egy kristálygömb feletti meditációhoz hasonlítható feladat. Ehelyett inkább a látható (pl. demográfia, munkaerőpiac, tudásigény és magatartásigény változása stb., lásd. Boudreau, 2010) és a kevésbé kikövetkeztethető (pl. természeti változások, új technológiák, tőzsdei mozgások stb. Lásd Hesketh et al., 2010; illetve Brewster et al. 2008) tényezők mennyiségi és minőségi elemzésére kell támaszkodnunk. A nyolc szerző által publikált hét tanulmányban ebben a szemléletben a következőkről olvashatunk: a tudás, etika, tehetségmenedzsment, virtuális projektek, a képzési innováció, valamint a jelzett kérdések közszolgálati sajátosságai.

• 7. fejezet: Esettanulmányok. Ebben a fejezetben három esettanulmányt mutat be öt szerző olyan feladatok kapcsán, mint a munkaköri leírások készítése, a HR kontrolling és a vállalati nyugdíjprogramok kialakítása.

A kötet végén található irodalomjegyzék tartalmazza az egyes tanulmányok végén feltüntetett forrásokat. A konferenciakötetet pedig Szószedet zárja.

A bevezetőnk lezárása előtt fontos még utalni, hogy 50 különböző szakember tollából származó könyvet tart a kezében a Tisztelt Olvasó. Az ilyen kötet erőssége nem az egyöntetűségben, hanem a sokszínűségében fogható meg.

Bevezetőnk végén köszönettel tartozunk e sokszerzős kötet minden egyes résztvevőjének fegyelmezett, határidőtartó, összehangolt munkájukért. Külön köszönetünket fejezzük ki Dr. Farkas Ferenc egyetemi tanárnak lektori munkájáért és Dr. Fehér Jánosnak a könyv előszavának elkészítéséért. Nem szabad elfeledkeznünk Szabó Katalin PhD-hallgatóról, aki a nagy volumenű szakirodalmi forrás rendezésében végzett áldozatos munkát. Annak érdekében, hogy e kötetet a kezébe vehesse a Tisztelt Olvasó, sok támogatást kaptunk Dr. Olajos Ritától, a Kiadó főszerkesztőjétől is, így a köszönetnyilvánítás itt neki is kijár.

Budapest, Gödöllő, Pécs, Debrecen, 2012. április

Poór József

Karoliny Mártonné

Berde Csaba

Takács Sándor

Felhasznált irodalom:

Bower, J. L. – Leonard, H. H. – Paine, S. L. (2011): Capitalism at Risk. Rethinking the Role of Business. Harvard Business Press, Boston.

Bokor A. – Szőts-Kováts K. – Csillag S. – Bácsi K. – Szilas R. (2009): Emberi Erőforrás Menedzsment. Aula Kiadó, Budapest.

Boudreau, J. W. (2010): Retooling HR. Harvard Business Press, Boston (MA).

Brewster, Ch. – Sparrow, P. – Vernoni, G. (2008): International Human Resource Management. Chartered Institute of Personnel and Development, London.

Csikszentmihályi M. (2009): Jó üzlet. Vezetés, áramlat és az értelem keresése. Lexecon Kiadó, Budapest.

Ferencikova, S. (2012): Human Resource Management in CEE: Past and Present (conference contribution). Research Conference on Business and Management in Central & Eastern Europe, University of Economics (WU), March 30. Vienna.

Hesketh, A. – Sparrow, P. – Hird, M. (2010): The Future Scenario for Leading HR. In: Sparrow, P. – Hird, M. – Hesketh, A. – Cooper, C. (Eds.): Leading HR. Palgrave Macmillan, New York.

Kanter, R. M. (2009): Super corp: How Vanguard Companies Create Innovation, Profits and Social Good. Crown, New York.

Karoliny M.-né – Poór J. (2010): Emberi erőforrás menedzsment. Rendszerek és alkalmazások, 5. átdolgozott kiadás CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft. Budapest.

Kővári Gy. (1995): Az emberi erőforrások fejlesztése. Szókratész Kiadó, Budapest.

Porter, E. M. – Kramer, R. M. (2011): Creating Shared Value. Harvard Business Review, January-February, pp. 62–77.

Ulrich, D. – Allen, J. – Brockbak, W. – Younger, J. – Nyman, M. (2009): HR Transformation. McGraw Hill, New York.

UN-Accenture (2010): UN Global Compact, Accenture Release Findings of Largest CEO Research Study on Corporate Sustainability. UN-Accenture, New York.

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.