Magyarország története

24.

Pintér Éva

IDŐRENDI ÁTTEKINTÉS

A kezdetektől 2009. június 7-ig

Főszerkesztő
Romsics Ignác

KOSSUTH KIADÓ

Kr. e. VI–IV. évezred

Az uráli népek együttélése az Urál hegység tágabb körzetében.

Kr. e. 4000 körül

Az uráli nyelvi egység felbomlása.

Kr. e. IV. évezred

A finnugor együttélés kora.

Kr. e. 3500–3000

A finnugor egység felbomlása.

Kr. e. 3000–1000 (500)

Az ugor együttélés kora.

Kr. e. 2000 körül

Az ugorok (a magyarság és az obi-ugorok elődei) áttértek a termelő gazdálkodásra (az állattartásra és a földművelésre), amelyben döntő szerepük volt ősiráni nyelvű déli szomszédaiknak.

Kr. e. 1000–500

Az ugor egység felbomlása, az ősmagyar nép kialakulása, amelynek eredetmondája a Csodaszarvas-monda ősi változata lehetett.

Kr. e. 9–8. század

Az eurázsiai sztyeppeövezetben kialakul a pásztorkodás új formája, a lovas nomadizmus. Az állatokat a téli és nyári szállás közt mozgatják, földet csak a téli szállás mellett művelnek.

Kr. e. 7. század–Kr. u. 6. század

Az ősmagyarság lakóterülete (az úgynevezett magyar őshaza) az Irtis–Isim–Tobol folyók vidékén lévő szargatkai régészeti műveltség területén van.

4–6. század

A nagy népvándorlások korszaka. Ezt a hunok indítják meg, majd később a Türk Birodalom kialakulása (552) körüli harcok váltanak ki nagy sztyeppei népmozgásokat.

550 körül

Az ősmagyarok az Urál hegység nyugati oldalára (Magna Hungariába) költöznek.

6. század 2. fele

A nagyjából Baskíria területén élő magyarság déli szomszédai a Szamara tágabb körzetében élő bolgár-török nyelvű népek, amelyektől őseink mintegy 250, fontos művelődéstörténeti jelentőségű szót kölcsönöznek. E történeti és nyelvi kapcsolatok itt kezdődnek.

750 körül

A magyarság ismeretlen okból (valószínűleg katonai vereséget követően) két részre szakad: a népesség egy része korábbi szállásain marad, a másik dél-nyugati irányban mozdul el, s a Don–Donyec vidékén telepszik meg. Őseink itt a Kazár Birodalom területén élnek (Levédia). Ezt a szálláshelyet az első magyar fejedelem, Levedi után nevezzük Levédiának.

Itt alakul ki a kazár típusú kettős fejedelemség, szilárdul meg az egy istenben való hit (a tengrizmus) és terjed el a rovásírás.

9. század eleje

A Kazár Birodalomban kagánellenes felkelés tör ki, a vereséget szenvedett lázadók (kabarok) a magyarokhoz csatlakoznak, akik külön törzzsé szervezik őket. Ez a kazár–magyar viszony megromlásához vezet.

860 körül

A magyarok a Dnyeper és az Al-Duna közötti területekre, Etelközbe (Folyóköz) költöznek.

862

A Szent Bertin Évkönyv említi, hogy Német Lajos frank király országát korábban ismeretlen ellenség is pusztítja, „akiket magyaroknak neveznek”. Ez a magyar hadak első nyugati hadjárata, amit egyre gyakrabban követnek újabbak.

881

Szvatopluk morva fejedelem oldalán, Bécs környékén a frankok ellen harcolnak a magyarok a kabarokkal együtt.

883–884

Feltételezhető, hogy a Pannónia területén folytatott harcokban is részt vesznek magyar egységek.

886–912

Bölcs Leó bizánci császár uralkodása.

Taktika című munkájában ír a magyarok harcmodoráról is.

892

Arnulf keleti frank uralkodóval szövetségben harcolnak magyar csapatok I. Szvatopluk ellen Moráviában (Fuldai kolostor évkönyve).

894

A magyarok Bizánccal szövetségben legyőzik I. Simeon bolgár uralkodót.

I. Szvatopluk szövetséget köt a magyarokkal Arnulf keleti frank király elleni dunántúli támadásához (Fehérló-monda).

894 elején

A besenyők átkelnek a Volgán (régi szállásaikról az úzok – más néven: torkok – űzik el őket), s megjelennek Etelköz keleti határain.

895 tavasza

Árpád vezetésével a Vereckei-hágón át a magyar sereg bevonul az Alföld északkeleti síkságaira. Ezt a megtervezett akciót azonban megzavarta a bolgárok és besenyők váratlan támadása. Az utóvéd és a lassan vonuló népesség Erdély szorosain és hágóin menekült be a Kárpát-medencébe.

Ez volt a honfoglalás első szakasza, amikor a Nagy-Alföld és Erdély kerül magyar kézre.

899–970

A magyarok 47 hadjáratot indítanak: ezeket nevezi a szakirodalom kalandozásoknak.

899

Tavasszal Arnulf (896-tól római császár) Berengár elleni hadjáratára köt szövetséget a magyarokkal.

Jún. 29-én a Velencét támadó magyar csapatrészt a dózse visszaveri.

Szept. 24-én a Brenta folyó mellett a magyarok meglepetésszerű rohammal tönkreverik Berengár hadait, s végigpusztítják Lombardiát.

900

Tavasszal hazaindulnak a csapatok, és egyesülve az Alföldről érkezett hadakkal, harc nélkül birtokba veszik a Dunántúlt, majd a nyugat-felvidéki morva végeket, Nyitra központtal. Ezzel befejeződik a Kárpát-medence birtokbavétele.

902

A magyar hadak megdöntik a revánsra készülő Morva Fejedelemséget.

904

Kurszán fejedelem halála; Árpád egyeduralkodásának kezdete.

907

IV. (Gyermek) Lajos keleti frank király szövetséges hadával kísérli meg Pannónia visszafoglalását. Júl. 4–5-én Pozsonynál az egyesített magyar seregek – minden bizonnyal Árpád vezetésével – elsöprő győzelmet aratnak a bajorok fölött. Ezzel végleg megszilárdul a magyarok Kárpát-medencei megtelepedése, honfoglalása.

Anonymus szerint ebben az évben hal meg Árpád fejedelem.

926

Svábföldi hadjárat. Ekkor fosztják ki a kalandozók a mai Svájcban lévő Sankt Gallen kolostorát.

933. márc. 15.

A magyar sereg veresége Merseburgnál Madarász Henrik német király csapataitól.

934. ápr.

A besenyőkkel szövetkezve a magyarok Bizáncot támadják. A bizánciak évi adó fejében kilenc évre megváltják a békét.

942

A kalandozó magyarok Itáliába vonulnak, majd Hispániába törnek be, ahol a Córdobai Emirátus területét, Katalóniát és Andalúziát fosztogatják. Az utánpótlás hiánya miatt fordulnak vissza.

955. aug. 10.

Az előző évben indult nyugati hadjárat vezére Bulcsú, Lél és Súr (Lehel kürtje). A város melletti Lech-mezőn a rosszul vezetett magyar sereg vereséget szenved, a vezéreket Regensburgban kivégzik, a sereg jelentős része a visszavonulás közben pusztul el. Ezzel lezárulnak a nyugati magyar hadjáratok.

955–970

Taksony (Árpád unokája, Zolta fia) a magyarok fejedelme.

958

Az elmaradt adót követelve Apor vezetésével magyar had érkezik Konstantinápoly alá, ám eredmény nélkül térnek vissza. Az üldöző császári csapatok legyőzik őket (A Botond-monda).

963

Taksony követe XII. János pápánál jár, aki térítő püspököt küld Magyarországra. I. Ottó német király Zakeus püspököt fogságba ejti.

970

Utoljára indul magyar sereg Bizánc ellen. A hadjárat vereséggel végződik. Lezárul a kalandozások kora.

Az utolsó kalandozó hadjárat, vereség Bizánctól Arkadiopolisznál.

970 k.–997

Géza nagyfejedelem uralkodása.

972

Az első nyugati térítők Magyarországon.

973. márc. 23.

Húsvétkor Géza követsége – 12 előkelő – is megjelent Quedlinburgban I. Ottó császár udvarában a birodalmi gyűlésen.

977–980 között

Vajk, a későbbi I. István király születése.

995

Szent Adalbert püspök Magyarországon Géza nagyfejedelem udvarában is megfordul.

996 körül

A Szent Márton-hegyi (Pannonhalma) bencés monostor alapítása.

996

István (Vajk) házasságot köt Gizella bajor hercegnővel.

997

Géza halála, ezt követően Koppány kísérletet tesz a hatalom megszerzésére. István győzelme után a vesztes Koppányt felnégyelték.

1000–1001

fordulóján Istvánt királlyá koronázzák.