AFORIZMÁK

ÉS MAXIMÁK

ÉVEZREDEK

GONDOLATKINCSÉBŐL

Összeállította

Miklós István

KOSSUTH KIADÓ

Mindazon művek közül,

amelyek tökéletesítésével és szépítésével

érdemes eltölteni az emberi életet,

a legfontosabb kétségkívül maga az ember.

J. S. MILL 58/117

Fogadjuk el a legjobb szabályokat,

de ne legyünk rabszolgáik.

MONTAIGNE 60/42

Tartalom

Az erkölcsi jóról és rosszról. Gyöngeségek, indulatok, szenvedélyek       4

Erkölcsi sarkigazságok, alapelvek. Fontosabb életszabályok

Bölcsesség, balgaság. Értelem, gondolkodás, megfontoltság

Szeretet, jóság, emberiesség

Bátorság, óvatosság. Gondatlanság, aggályoskodás, vakmerőség

Mértékletesség, mértéktelenség

Higgadtság, szelídség, türelem. Harag, agresszivitás, perpatvar

Tevékenység, munka, kötelesség, szórakozás. Felkészültség, célkitűzés, tervezés. Igyekezet, szorgalom, lustaság

Időnk értéke és helyes fölhasználása

Egészség, betegség

Egyén és társadalom. Emberi kapcsolatok, barátság, magány

Kommunikáció

Szerelem

Házasság, család,gyermeknevelés

Öregség

Könyvekről,olvasásról

Megismerés,tanulás, tanítás.tudás, tudatlanság

Igazság, hamisság,tévedés, félrevezetés.meggyőződés, hit,kételkedés

Pénz, szegénység, gazdagság,takarékosság

Különféle erények és gyarlóságok:rendszeretet, hála, hálátlanság, gyűlölet, megbocsátás, tisztelet, udvariasság, udvariatlanság stb.

Szerencse és balszerencse.viszonyunk a bajokhoz,a sorscsapásokhoz

Viszonyunk képességeinkhez, érdemeinkhez,hibáinkhoz, helyzetünkhöz; mások képességeihez, érdemeihez, hibáihoz, helyzetéhez

Egyéb kérdések

Boldogság

Utószó

Bibliográfia

Az aforizmák szerzői

AZ ERKÖLCSI JÓRÓL ÉS ROSSZRÓL.
GYÖNGESÉGEK, INDULATOK, SZENVEDÉLYEK

Nincs más szeretetre méltó, mint az erény, és nincs más visszataszító, mint a bűn. Csupán az erény komoly, minden egyéb tréfa. A képességet és a nagyságot az erénnyel kell mérni, s nem a szerencsével. Egyedül az erény elegendő önmagának: az élőt szeretetre méltóvá teszi, a holtat felejthetetlenné.

B. GRACIÁN 37/209, 36/198{*}

* * *

Míg a pénz, a hatalom és a hírnév szeretete kártékonnyá tehetik és teszik is gyakran az egyént a társadalom többi tagjára nézve, semmi sincs, ami olyan áldásos lenne a többiek számára, mint az erény önzetlen szeretetének ápolása.

J. S. MILL 58/301

* * *

Minden erényes és dicséretre méltó dolognak erőnk helyes használatában kell rejlenie; minden bűnös és kárhoztatandó dolognak a vele való visszaélésben. Ami nincs hatalmunk körén belül, az nem tudható be nekünk-sem gáncs, sem dicséret céljából.

TH. REID 15/565

* * *

...az erényt inkább a helyes cselekvés jellemzi, semmint az, hogy valaki csupán szenvedő értelemben viselkedik helyesen; tehát inkább az, hogy az erkölcsi szépet cselekszi, semmint az, hogy rút dolgot nem cselekszik.

ARISZTOTELÉSZ 9/90

* * *

Az etika szélesebb értelemben úgy definiálható, mint az emberi cselekedetek irányításának művészete a boldogság lehető legnagyobb mennyiségének létrehozására.

J. BENTHAM 15/761

* * *

Olyan erkölcsre vágyom, amely az egészségeseknek és a betegeknek, a férfiaknak és a nőknek, a gyerekeknek, a felnőtteknek és az öregeknek egyaránt megfelel.

J. JOUBERT 46/64

* * *

Az igaznak és a hamisnak nincsenek fokozatai; de a jónak és a rossznak számos fokozata és számos faja van; s az emberek igen hajlamosak téves véleményeket formálni felőlük; szenvedélyeiktől, a tömeg tekintélyétől és más okoktól félrevezettetve.

TH. REID 15/593

* * *

...senki sem lehet igazán erkölcsös ember okosság nélkül, sem pedig okos ember erény nélkül.

ARISZTOTELÉSZ 9/177

* * *

Az erkölcsösség nem csupán azt követeli meg, hogy az ember ítéletének megfelelően cselekedjék, hanem azt is, hogy a hatalmában lévő legjobb eszközöket használja föl arra, hogy ítélete az igazságnak megfelelő legyen.

TH. REID 15/635

* * *

Ha egy embernek az a hivatása, hogy erkölcsi támasza legyen a társadalomnak, amelyben él, akkor ...nem lehet eléggé óvatos.

IBSEN 12/2/197

* * *

Azoknak, akik az erény útját járják, nem szabad elveszteniük bátorságukat arra a gondolatra, hogy az erény oly ritka ezen a világon, és hogy az erkölcsös emberek a kisebbséget alkotják.

GANDHI 12/2/338

* * *

...az erényre úgy teszünk szert, hogy előbb megfelelő tevékenységet fejtünk ki, mint ahogy ...építőmesterré csak a házépítés, lantművésszé csak a lantjáték gyakorlása révén válik az ember. S ugyanígy, ha az igazságos tetteket gyakoroljuk: igazságossá leszünk, ha a mértékletes tetteket: mértékletessé, ha a bátor tetteket: bátorrá.

ARISZTOTELÉSZ 9/33–34

* * *

Az erkölcsben tökéletesednünk kell.

J. JOUBERT 46/113

* * *

A szellemi és erkölcsi képességek, éppúgy, mint az izmok, csak a használat során tökéletesednek. Aki csak azért tesz valamit, mert mások is azt teszik, semmivel sem gyakorolja jobban a latba vetendő képességeket, mint az, aki csupán azért hisz egy dologban, mert mások is hisznek benne.

J. S. MILL 58/116

* * *

Mindig szükség van nemcsak olyan emberekre, akik új igazságokat fedeznek fel, vagy régen igazságoknak hitt dolgokról kimutatják, hogy már nem igazak, de olyanokra is, akik újfajta tevékenységekbe kezdenek, példát mutatnak a felvilágosultabb viselkedésre, a jobb ízlésre, az emberi élet iránti kifinomultabb érzékre.

J. S. MILL 58/126–127

* * *

Lehet, hogy valaki nem szorul rá mások jótékonyságára; az az igénye azonban mindig fennáll, hogy mások ne ártsanak neki.

J. S. MILL 58/345

* * *

Egyetlen ember sem teljesen elszigetelt, senki sem tud komolyan és tartósan ártani magának anélkül, hogy kárt ne okozna legalább legközelebbi hozzátartozóinak, gyakran pedig másoknak is.

J. S. MILL 58/156

* * *

El kell ismernünk az erény javára, hogy nincs szörnyűbb nyomorúság, mint az, amelybe a bűn taszítja az embert.

LA ROCHEFOUCAULD 54/51

* * *

Bármily szégyenbe hoztuk is magunkat, mindig van módunk arra, hogy jó hírünket visszaszerezzük.

 LA ROCHEFOUCAULD 54/108

* * *

Megállni a lejtőn – felér a dicsőséggel.

 OSVÁT ERNŐ 62/61

* * *

Hogyne védeném az embereket, mikor tudom, hogy bűneik felét tájékozatlanságból, tapasztalatlanságból és ostobaságból követik el?

 N. V. GOGOL 12/2/61

* * *

Aki vétkezik, maga ellen vétkezik, aki igazságtalan, magával szemben igazságtalan, hiszen önmagát teszi gonosszá.

 MARCUS AURELIUS 57/100

* * *

Vannak olyan bűnök, melyek más bűnökön keresztül kapcsolódnak csak hozzánk. Ha kivágjuk a törzset, elvittük az ágakat is.

 PASCAL 12/1/302

* * *

Könnyű ellenállni a nagy kísértéseknek; a kicsinyek viszont romboló hatásúak.

 D. D. RUNES 70/135

* * *

Arra kell törekednünk, hogy a bűnök étvágygerjesztőit a lehető legnagyobb ívben kikerüljük.

 L. A. SENECA 83/304

* * *

A világ tülekedésének és a kísértések izgalmának közepette az embernek nincs ideje ellenszereket keresni vágyaival szemben.

Szedj össze szabályokat és állapítsd meg céljaidat olyankor, mikor nem vagy kitéve kísértéseknek. Csak így leszel képes megküzdeni velük, amikor megkörnyékeznek.

 J. BENTHAM 87/7/20

* * *

Ebben az életben minden tökéletesség magában hordoz valami fogyatkozást; és minden okoskodásunkban van valamicske homály.

 KEMPIS TAMÁS 50/20

* * *

Nincs elegendő erőnk ahhoz, hogy mindenben az eszünkre hallgassunk.

 LA ROCHEFOUCAULD 54/15

* * *

Az embereknek minden korszakban ugyanazok a hajlamaik, s az észnek vajmi kevés hatalma van rajtuk. Ezért mindenütt, ahol emberek vannak, ostobaságok is vannak, mégpedig ugyanazok az ostobaságok.

 B. LE B. DE FONTENELLE 34/144

* * *

...az embereknek szokásos hibája, hogy dühödten ítélnek el olyan dolgokat, amelyekhez a legkevésbé sem értenek.

 C. W. GLUCK 12/1/368

* * *

Az emberek olyanok, mint a madarak, amelyek mindig egyazon hálóba hagyják keríteni magukat, pedig már száz- meg százezer magukfajta madarat kerítettek bele.

 B. LE B. DE FONTENELLE 34/143

 * * *

Jobban vágyunk arra, hogy elmés embernek higgyenek minket, mint amennyire félünk attól, hogy rossz embernek hisznek.

 DIDEROT 34/213

* * *

Az olyan kívánságot, amely a jónak és a rossznak ismeretéből ered, amennyiben ez az ismeret a jövőre vonatkozik, könnyebben fékezheti vagy elnyomhatja oly dolgokra irányuló kívánság, amelyek a jelenben kellemesek.

 SPINOZA 85/273

* * *

Az emberek megrontják elméjüket, lelkiismeretüket és gondolkodásukat, mint ahogy elrontják a gyomrukat.

 N.-S. R. CHAMFORT 34/256

* * *

Az egyenes észjárás könnyebben meghódol a ferde észjárásnak, mintsem hogy helyes irányba terelje.

 LA ROCHEFOUCAULD 53/52

* * *

Az emberek keveset gondolkodnak, felületesen olvasnak, elhamarkodottan ítélnek; és úgy fogadják el a véleményeket, ahogy a pénzt elfogadjuk azért, mert forgalomban van.

 VOLTAIRE 34/187

* * *

A sajnálatra méltó dolog nem az, hogy az emberek mily nagy figyelmet fordítanak saját javukra vagy érdekükre ..., mivelhogy ezt nem teszik eléggé; hanem hogy mennyire kevés figyelmet fordítanak mások javára.

 J. BUTLER 15/267

* * *

Mielőtt nagyon megkívánnánk valamit, jobb, ha megnézzük, mennyire tette boldoggá birtokosát.

 LA ROCHEFOUCAULD 54/145

* * *

Szenvedélyes vágy ritkán visz jóra, ellenben higgadt megfontolás legtöbbnyire szép sikerhez vezet.

 THUKÜDIDÉSZ 63/311

* * *

Ne tégy semmit felindulásban, különben mindent elronthatsz. Nem cselekedhet magáért, aki magán kívül van; a szenvedély azonban mindig kilakoltatja az észt.

 B. GRACIÁN 37/200, 36/191

* * *

Valamennyi erőteljes szenvedély az igazolásául szolgáló hamis meggyőződésekre ösztönöz. A szerelmes ember számtalan nem létező tökéletességet tulajdonít hódolata tárgyának; a féltékeny hasonlóképp nem létező vétkeket féltékenysége tárgyának.

 B. RUSSELL 72/4–5

* * *

Minél több együttesen ható okból támad valamely indulat, annál nagyobb.

 SPINOZA 85/366

 * * *

Az olyan indulat, amely szenvedély, megszűnik mint szenvedély, mihelyt világos és határozott képet alkotunk róla...Egy indulat tehát annál inkább hatalmunkban van, s a lélek annál kevésbé szenved tőle, minél jobban ismerjük.

 SPINOZA 85/360–361

* * *

Ha mindenki közelről vizsgálná a rajta uralkodó szenvedélyek hatásait és körülményeit, mint ahogy én vizsgáltam azokét, amelyeknek prédájául estem, látni lehetne a közeledtüket, és fékezni egy kicsit a zabolátlanságukat és vágtájukat. Nem mindig egyszeriben ugranak a torkunknak; vannak fenyegetések és fokozatok.

 MONTAIGNE 60/23

{*} Az aforizmák visszakereshetőségét szolgáló számjelekről lásd a Bibliográfia bevezetését.

A könyv nyomtatott és elektronikus változatának kiadója

a Kossuth Kiadó.

Felelős kiadó: Kocsis András Sándor,

a Kossuth Kiadó zRt. elnök-vezérigazgatója

A kiadó az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók

és Könyvterjesztők Egyesülésének tagja

Az e-könyv létrehozásában közreműködött:

Pekó Zsolt, Rideg Orsolya

Projektvezető: Földes László

ISBN 978-963-09-6356-5

Minden jog fenntartva.

© Kossuth Kiadó 2010

© Miklós István

www.multimediaplaza.com

info@multimediaplaza.com