A Büntető

Törvénykönyv

2012  1978

Kiadja a

CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft.

Budapest, 2013

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Te le fon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@complex.hu

www.complex.hu

Felelős vezető: a CompLex Kiadó Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Tóth Gábor

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Csizner Ildikó

Felelős szerkesztő: dr. Izsák-Somogyi Katalin

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Műszaki szerkesztők: Kerek Imréné, Szász Zoltán

ISSN 2063-3432

ISBN 978 963 295 307 6

Termékkód: YEB1372

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható

BÜNTETŐ JOGI JOGSZABÁLYOK VÁLTOZÁSAI

Az I. részt írta, valamint a jogszabálytükröt összeállította és magyarázatokkal ellátta:

dr. Vaskuti András

A III. rész a CompLex Jogtár adatbázisának felhasználásával készült.

Kézirat lezárva:

2013. április 30.

© dr. Vaskuti András, Budapest, 2013

© CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2013

A CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft. az 1795-ben alapított

Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Rövidítések jegyzéke

182. számú ILO Egyezmény  

a 2001. évi XXVII. törvénnyel kihirdetett, a gyermekmunka legrosszabb formáinak betiltásáról és felszámolására irányuló azonnali lépésekről szóló, a Nemzetközi Munkaügyi Konferencia 1999. évi 87. ülésszakán elfogadott 182. számú Egyezmény

1005/2009/EK rendelet

1005/2009/EK rendelet az ózonréteget lebontó anyagokról

1236/2005/EK tanácsi rendelet

1236/2005/EK tanácsi rendelet a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről

2004/757/IB kerethatározat

2004/757/IB kerethatározat a tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról

2008/841/IB kerethatározat

2008/841/IB kerethatározat a szervezett bűnözés elleni küzdelemről

2008/99/EK irányelv

2008/99/EK irányelv a környezet büntetőjog általi védelméről

2009/52/EK irányelv

2009/52/EK irányelv az illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgárokat foglalkoztató munkáltatókkal szembeni szankciókra és intézkedésekre vonatkozó minimumszabályokról

2011/36/EU irányelv

2011/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv az emberkereskedelem megelőzéséről, és az ellene folytatott küzdelemről, az áldozatok védelméről, valamint a 2002/629/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról

2011/93/EU irányelv

2011/93/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv a gyermekek szexuális bántalmazása, szexuális kizsákmányolása és a gyermekpornográfia elleni küzdelemről, valamint a 2004/68/IB kerethatározat hatályon kívül helyezéséről

Alaptörvény

Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.)

Be.

1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról

Bécsi Egyezmény

a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án, Bécsben kelt Egyezmény

Bnytv.

2009. évi XLVII. törvény a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról

Btké.

1979. évi 5. tvr. a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról

Bv. tvr.

1979. évi 11. tvr. a büntetések és intézkedések végrehajtásáról

CAHVIO Egyezmény

a nőkkel szembeni erőszak és a családon belüli erőszak megelőzéséről és leküzdéséről szóló Egyezmény

Ctv.

2006. évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról

Cybercrime Egyezmény

az Európa Tanács Budapesten, 2001. november 23. napján kelt Számítástechnikai Bűnözésről szóló Egyezménye

Csjt.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról

Csődtv.

1991. évi XLIX. törvény a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról

Egységes Kábítószer Egyezmény    

az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, New Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény

együttes rendelet

8/1999. (VIII. 13.) KöM–FVM–NKÖM–BM együttes rendelet a veszélyes állatokról és tartásuk engedélyezésének részletes szabályairól

együttes fellépés

98/733/IB együttes fellépés az Európai Unió tagállamaiban a bűnszervezetben való részvétel bűncselekménnyé nyilvánításáról

ENSZ Kábítószer Egyezmény    

az 1998. évi L. törvénnyel kihirdetett, az Egyesült Nemzetek Szervezete keretében a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án, Bécsben kelt Egyezmény

Etv.

2009. évi XXXVII. törvény az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról

Eütv.

1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről

Fgytv.

1997. évi CLV. törvény a fogyasztóvédelemről

Fttv.

2008. évi XLVII. törvény a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról

Géntv.

1998. évi XXVII. törvény a géntechnológiai tevékenységről

Gt.

2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról

Gytv.

2005. évi XCV. törvény az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról

Gyvt.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

Hgt.

2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról

Hhtv.

1997. évi XLI. törvény a halászatról és a horgászatról

Hpt.

1996. évi CXII. törvény a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról

Hvt.

2011. évi CXIII. törvény a honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint a különleges jogrendben bevezethető intézkedésekről

Info tv.

2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról

Jszbt.

2001. évi CIV. törvény a jogi személlyel szemben alkalmazható büntetőjogi intézkedésekről

Kat.

2011. évi CXXVIII. törvény a katasztrófavédelemről és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról

KRESZ

1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól

Lanzarote Egyezmény

az Európa Tanács gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása elleni védelméről szóló Egyezménye

Mavtv.

2009. évi CLV. törvény a minősített adat védelméről

Medicrime Egyezmény

az Európa Tanácsnak az egészségügyi termékek hamisításáról és más hasonló bűncselekményekről szóló Egyezménye

Mt.

1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről

New Yorki Egyezmény

1977. évi 22. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a nemzetközileg védett személyek, köztük a diplomáciai képviselők ellen elkövetett bűncselekmények megelőzéséről és megbüntetéséről szóló, New Yorkban, az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXVIII. ülésszakán, az 1973. évi december hó 14. napján elfogadott Egyezmény

Palermói Egyezmény

az Egyesült Nemzetek keretében, Palermóban, 2000. december 14-én létrejött, a nemzetközi szervezett bűnözés elleni Egyezmény

Pp.

1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról

Pszichotróp Egyezmény

az 1979. évi 25. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a pszichotróp anyagokról szóló, Bécsben az 1971. évi február hó 21. napján aláírt egyezmény

Ptk.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

Rabszolgaságról szóló

egyezmények a rabszolgaság tárgyában Genfben, 1926. évi szeptember hó 25-én kelt nemzetközi egyezmény (becikkelyezte az 1933. évi III. törvény), ezen Egyezmény módosítása tárgyában New Yorkban, 1953. évi december hó 7. napján kelt Jegyzőkönyv (kihirdette az 1958. évi 18. törvényerejű rendelet), továbbá a rabszolgaság, a rabszolga-kereskedés, valamint a rabszolgasághoz hasonló intézmények és gyakorlatok eltörlése tárgyában Genfben, 1956. évi szeptember hó 7. napján kelt Kiegészítő Egyezmény

régi Btk.

1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről

Rtv.

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről

Statútum

a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. július 17-én Rómában elfogadott Statútuma

Szabs. tv.

2012. évi II. törvény a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről

számvitelről szóló törvény

2000. évi C. törvény a számvitelről

Szjt.

1999. évi LXXVI. törvény a szerzői jogról

Tpvt.

1996. évi LVII. törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról

új Btk.

2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről

Varsói Egyezmény

az Európa Tanács pénzmosásról, a bűncselekményből származó jövedelmek felkutatásáról, lefoglalásáról és elkobzásáról, valamint a terrorizmus finanszírozásáról szóló, Varsóban, 2005. május 16-án kelt Egyezménye

Vetőmagtv.

2003. évi LII. törvény a növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról

Vht.

1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról

Bevezetés

Több mint egy évtizedes kodifikációs tevékenység eredményeképpen 2013. július 1-jén hatályba lép Magyarország negyedik büntető törvénykönyve.

Amikor megszületett az elhatározás, hogy a sokat módosított, szövegében időnként korszerűtlen, belső ellentmondásoktól sem mentes, a nemzetközi normáktól helyenként eltérő törvény további kényszerű javítgatásai helyett egy új büntető törvénykönyvet kell alkotni, akkor ez nagyon kedvező visszhangot váltott ki a büntetőjogász társadalom körében: a szakma, a tudomány legjobbjai fogtak össze, hogy valóban korszerű, a XXI. század igényeinek megfelelő mű jöhessen létre.

Györgyi Kálmán irányítása alatt kezdődött meg a kodifikáció, majd Ligeti Katalin vezetésével folytatódott, végül Miskolczi Barna és a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium munkatársai készítették el azt a normaszöveget, amit 2012 februárjában széles körű szakmai vitára bocsátottak, és amit végül – módosításokkal – az Országgyűlés 2012. június 25-én elfogadott.

2001 óta a kodifikációs munkában bizottsági tagként, tanulmányok készítőiként, véleményezőként, kodifikációs füzetek szerzőiként, szerkesztőiként a korszak legkiválóbb büntetőjogászai, kriminológusai működtek közre, így:

Bánáti János, Bárd Károly, Bárándy Péter, Belovics Ervin, Berkes György, Békés Ádám, Békés Imre, Blaskó Béla, Bócz Endre, Busch Béla, Csemáné Váradi Erika, Frech Ágnes, Fülöp Ágnes, Gál István László, Gellér Balázs, Gönczöl Katalin, Görgényi Ilona, Gula József, Hollán Miklós, Irk Ferenc, Kara Ákos, Kerezsi Klára, Kertész Imre, Kiss Zsigmond, Kovács Gábor, Kónya István, Kőhalmi László, Lévay Miklós, Márki Zoltán, M. Nyitrai Péter, Mészáros Ádám, Molnár Gábor Miklós, Nagy Ferenc, Németh Imre, Palánkai Tiborné, Parti Katalin, Pázsit Veronika, Polt Péter, Soós László, Szomora Zsolt, Tóth Mihály, Vókó György és még sokan mások.

A kodifikációs időszakban az Általános Részt illetően négy tervezet is készült, elsőként Wiener A. Imre, majd Györgyi Kálmán és Gál Attila, végül Ligeti Katalin tollából, utóbbi elkészítette a fiatalkorúak büntető- és büntetőeljárási külön kódexének tervezetét is. Ezek a munkák is értékes kiindulópontul szolgáltak a későbbi – már elfogadott törvény – tervezetének, és jelentősen hozzájárultak a büntetőjog tudományának fejlődéséhez.

Az új Btk. ‒ folytatva a kialakult hagyományokat – egyetlen törvényben szabályozza a természetes személyekre vonatkozó büntetőjogi normákat, míg a jogi személy felelősségéről külön jogszabály ‒ a 2001. évi CIV. törvény – rendelkezik.

A kódex általában már nem tartalmaz a korábbi törvényhez képest büntetés-végrehajtási szabályokat (pl. szabadságvesztés végrehajtási fokozatának átváltoztatása), illetve olyan kérdéseket sem, melyek az eljárási normák körébe tartoznak (pl. a mentességet élvező személyekkel kapcsolatos eljárások).

A 2012. évi C. törvény három nagy egységre tagozódik. Az Általános Rész a hatállyal, a felelősséggel és a szankciókkal foglalkozik, a Különös Rész az egyes bűncselekményeket, és azok elkövetőivel szemben alkalmazható konkrét jogkövetkezményeket tartalmazza, míg az értelmező rendelkezések a Záró Részben kerültek elhelyezésre.

Az Általános Rész lényegi változtatásai:

– meghatározza a büntetőjogi alapelveket;

– a visszaható hatály tilalma alól új kivételt határoz meg: a nemzetközi jog általánosan elismert szabályai alapján büntetendő cselekmények körét;

– bevezeti a passzív személyi elvet (a magyar büntető joghatóság kiterjed azokra a cselekményekre is, amelyeket nem magyar állampolgár külföldön magyar állampolgár vagy a magyar jog alapján létrejött jogi személy, vagy egyéb, jogi személyiséggel nem rendelkező jogalany sérelmére követ el);

– átalakítja a büntethetőség akadályainak rendszerét, és ez alapján megkülönbözteti:

= a cselekmény büntetendőségét és az elkövető büntethetőségét kizáró vagy korlátozó okokat,

= a büntethetőséget megszüntető okokat, és

= a büntetőjogi felelősségre vonás egyéb akadályait, amelyek a büntethetőséget és a büntetőeljárást egyaránt akadályozó okok;

– bizonyos bűncselekmények elkövetése esetén leszállítja a büntethetőségi korhatárt tizenkét évre;

– a jogos védelmi helyzetet kiszélesíti, és törvényi vélelmet állít fel arra, miszerint vannak esetek, amikor a jogtalan támadás oly módon történik, hogy a megtámadott joggal feltételezheti, hogy a támadás az élete ellen is irányult, és ilyenkor a jogtalan támadás körülményei megteremtik a lehetőséget a védekezés szükséges mértékének a túllépésére;

– új büntetéseket (elzárás, sportrendezvények látogatásától eltiltás) és intézkedéseket (jóvátételi munka, elektronikus adat végleges hozzáférhetetlenné tétele) vezet be;

– felemeli a szabadságvesztés és a közérdekű munka tételkeretének alsó és felső határát, leszállítja a pénzbüntetés alsó határát;

– megváltoztatja a feltételes szabadságra bocsátás szabályait;

– szűkíti az összbüntetésbe foglalás lehetőségét;

– a kényszergyógykezelés ismét teljesen határozatlan tartamú intézkedésé válik.

A Különös Rész a korábbi törvényhez képest több, azonban kisebb terjedelmű fejezetet tartalmaz, az egy fejezet alá tartozó bűncselekmények a védett jogtárgy alapján szorosabb kapcsolatot alkotnak.

Különös Rész szerkezete

Régi fejezet száma és címe

Új fejezet száma és címe

X.

Az állam elleni bűncselekmények

XXIV.

Az állam elleni bűncselekmények

XI.

Az emberiség elleni bűncselekmények

XIII.

Az emberiesség elleni bűncselekmények

XIV.

Háborús bűncselekmények

XII.

A személy elleni bűncselekmények

XV.

Az élet, a testi épség és az egészség elleni bűncselekmények

XVI.

Az egészségügyi beavatkozás és kutatás rendje elleni bűncselekmények

XVII.

Az emberi szabadság elleni bűncselekmények

XXI.

Az emberi méltóság és egyes alapvető jogok elleni bűncselekmények

XIII.

A közlekedési bűncselekmények

XXII.

A közlekedési bűncselekmények

XIV.

A házasság, a család, az ifjúság és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények

XIX.

A nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények

XX.

A gyermekek érdekét sértő és a család elleni bűncselekmények

XV.

Az államigazgatás, az igazságszolgáltatás és a közélet tisztasága elleni bűncselekmények

XXV.

A minősített adat és a nemzeti adatvagyon elleni bűncselekmények

XXVI.

Az igazságszolgáltatás elleni bűncselekmények

XXVII.

A korrupciós bűncselekmények

XXVIII.

A hivatali bűncselekmények

XXIX.

A hivatalos személy elleni bűncselekmények

XVI.

A közrend elleni bűncselekmények

XVII.

Az egészséget veszélyeztető bűncselekmények

XXIII.

A környezet és a természet elleni bűncselekmények

XXX.

A közbiztonság elleni bűncselekmények

XXXI.

A nemzetközi kötelezettségen alapuló közbiztonsági célú gazdasági előírások elleni bűncselekmények

XXXII.

A köznyugalom elleni bűncselekmények

XXXIII.

A közbizalom elleni bűncselekmények

XXXIV.

A közigazgatás rendje elleni bűncselekmények

XVII.

A gazdasági bűncselekmények

XXXVIII.

A pénz- és bélyegforgalom biztonsága elleni bűncselekmények

XXXIX.

A költségvetést károsító bűncselekmények

XL.

Pénzmosás

XLI.

A gazdálkodás rendjét sértő bűncselekmények

XLII.

A fogyasztók érdekeit és a gazdasági verseny tisztaságát sértő bűncselekmények

XLIII.

Tiltott adatszerzés és az információs rendszer elleni bűncselekmények

XVIII.

A vagyon elleni bűncselekmények

XXXV.

A vagyon elleni erőszakos bűncselekmények

XXXVI.

A vagyon elleni bűncselekmények

XXXVII.

A szellemi tulajdonjog elleni bűncselekmények

XIX.

A honvédelmi kötelezettség elleni bűncselekmények

XLIV.

A honvédelmi kötelezettség elleni bűncselekmények

XX.

A katonai bűncselekmények

XLV.

A katonai bűncselekmények

A régi és az új Btk.-t – figyelemmel az időbeli hatály szabályára – még hosszú ideig párhuzamosan kell használni.

Ez a kötet a jogszabályok összehasonlításában szolgál segítségül, de a joggyakorlaton túl a jogtörténet és a büntetőjog oktatása területén is hasznosítható.

Budapest, 2013. május 1.

Vaskuti András

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.