Szemelvények a 10 éves Szegedi Ítélőtábla joggyakorlatából

Kiadja a

CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft.

Budapest, 2013

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565, +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@complex.hu

www.complex.hu

Felelős vezető: a CompLex Kiadó Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Tóth Gábor

Kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Csizner Ildikó

Felelős szerkesztő: dr. Takács Tibor

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Műszaki szerkesztők: Kerek Imréné, Szász Zoltán

Fedélterv és tördelés: CompLex Kiadó Kft. DTP-csoport

ISSN 2063-2282
ISBN 978 963 295 302 1

Termékkód: YEB1441

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.
A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Szemelvények a 10 éves Szegedi Ítélőtábla joggyakorlatából

Szerkesztők:

 dr. Hegedűs István, a Szegedi Ítélőtábla Büntető Kollégiumának vezetője

 dr. Kemenes István, a Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiumának vezetője

Főszerkesztő:

 dr. Harangozó Attila, a Szegedi Ítélőtábla elnöke

© Szegedi Ítélőtábla, Szeged, 2013

© CompLex Kiadó Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2013

A CompLex Kiadó Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Előszó

Tisztelt Olvasó!

2013-ban újraalapításának 10. évfordulóját ünnepli a nagy múltú Szegedi Ítélőtábla. Az újraalapítás első kerek évfordulója lehetőséget ad arra, hogy visszatekintsünk elődeinkre, akiknek szakmai-erkölcsi útmutatásai ma is érvényesek, s a XXI. század bíráit és igazságügyi alkalmazottait is mind magasabb színvonalú és emberközpontúbb munkára sarkallják.

A táblabíráskodás gyökereit Magyarországon – a kúriai ítélkezéshez hasonlóan – a király személyes ítélkező tevékenységében kell keresnünk. A történelmi fejlődés során a király ítélkező szerepét a nádor, az országbíró és a királyi személynök vették át, 1723-ban pedig létrejött a királyi udvartól független, a hétszemélyes táblából és a királyi táblából álló Curia. Elmondható tehát, hogy a felsőbíráskodás egyre távolabbra került, a polgári korba érve pedig függetlenné vált a királyi hatalomtól.

Az 1890. évi XXV. tc. az addigi két ítélőtábla helyett (Budapest, Marosvásárhely) 11 királyi ítélőtáblát hozott létre, lehetővé téve a Budapesti Királyi Ítélőtábla tehermentesítését és a jogorvoslathoz való jog hatékonyabb érvényesülését. Az idézett törvénycikk alapján a Szegedi Ítélőtábla 1891-ben kezdte meg működését: illetékességi területén hat törvényszék és huszonkilenc járásbíróság működött. A XIX. század végére tehát megszilárdult a négyszintű bírósági rendszer, amelyben az ítélőtáblák kizárólag, mint jogorvoslati bíróságok működtek. A konkrét ügyek elbírálásán túl az ítélőtáblák – azokban az ügyekben, amelyekben utolsó fórumként jártak el – két évtizeden át a jogegység őreiként is működtek: döntvényalkotási joguk volt. Az ítélőtáblák a teljes ülés által hozott elvi megállapodásaikat kötelesek voltak a többi ítélőtáblával közölni, továbbá az igazságügy-miniszterhez és a Kúria elnökéhez felterjeszteni. Ellentétes tartalmú elvi megállapodások észlelése esetén mind az igazságügyi tárca vezetője, mind a Kúria elnöke köteles volt összehívni a Kúria teljes ülését, amely véglegesen döntött a vitás kérdésben.

E kifinomult rendszer – amely egyszerre biztosította az ítélkezés egységét, a jogorvoslathoz való jogot és a hatékony bírói munkamegosztást – a II. világháború után létrejött szovjet típusú diktatúrában nemkívánatossá vált, hiszen a diktatúra vezetői a bíráskodást is az osztályharc eszközének tekintették, a jogorvoslati eljárásnak formális szerepet szántak. Az ítélőtáblákat 1949-ben felsőbíróságokká nevezték át, az 1950. évi IV. törvény pedig megszüntette e fórumokat. Ez súlyos zavarokat okozott a fellebbviteli rendszerben, amelyet a rendszerváltás után a jogalkotó az 1997. évi igazságügyi reform során orvosolni kívánt, ám az első ítélőtáblák – közöttük a Szegedi Ítélőtábla – csak 2003. január 1-jétől, ötvenhárom évi szünet után folytathatták munkájukat.

A 2011. évi igazságügyi reform részeként Magyarország legfőbb bírói fóruma, a Kúria új eszközökkel gazdagodott annak érdekében, hogy az ítélkezés egységét még hatékonyabban biztosítsa. A Kúria elnöke által felállított joggyakorlat-elemző csoportok a jogerősen lezárt ügyekben vizsgálják az ítélkezési gyakorlatot, az elvi közzétételi tanácsok pedig az alsóbb fokú bíróságok, így az ítélőtáblák határozatait is az elvi bírósági határozatok rangjával ruházhatják fel és tehetik közzé. Az új eszközök azonban csak akkor lehetnek a jogegység valódi előmozdítói, ha a Kúria a bírósági szervezeten belüli információáramlás központjává válik, és intenzív szakmai kapcsolatot tart az alsóbb fokú bíróságokkal. Az ítélőtábláknak kitüntetett szerepük van e szakmai információcserében, hiszen kizárólag fellebbezési fórumokként eljárva rálátással rendelkeznek egy-egy régió ítélkezési gyakorlatában felmerülő problémákra, egyedi ügyekben hozott határozataikkal és kollégiumi véleményeikkel pedig érdemben orientálhatják az illetékességi területükön működő alsóbb fokú bíróságokat.

A Szegedi Ítélőtábla működésének első tíz évében számos, a polgári és büntető ítélkezési gyakorlat egysége szempontjából jelentős határozatot hozott egyedi ügyekben, és szép számmal alkotott kollégiumi véleményeket. Kiemelkedő szellemi teljesítményről van szó, amely nem csupán a bírói munkát könnyíti meg, hanem az állampolgárok számára is igazodási pontot jelent.

A büntető ítélkezés határozatai közül különösen izgalmasak az Ítélőtábla pénzügyi bűncselekményeket érintő döntései. Ezek egyrészt az egyes cselekmények elhatárolását illetően adnak világos eligazítást, például „a több bevallási időszakot érintő, a folytatólagosság egységébe foglalt adócsalások mellett a számvitel rendje megsértésének vétsége nem minősül folytatólagosan elkövetettnek.”[1] Másrészt fontos útmutatást találunk az adójogi és büntetőjogi szankciók alkalmazási sorrendjére nézve: „Ha a vádlott esetében az adójogi szankció nem merítette ki a bűnös vagyongyarapodást és egy újabb adóigazgatási eljárás lefolytatására kerülhet sor, amelyben további adójogi szankció alkalmazása lehetséges, akkor nincs helye a vagyonelkobzásnak.”[2]

Az elmúlt évtized civilisztikai ügyszakban hozott határozatai közül figyelemre méltó az ingatlan-nyilvántartási perek elhatárolása: „az érvénytelenségi per a szerződési jogi sérelem orvoslását célzó kötelmi jogi per, a törlési per ezzel szemben valamely dologi jog védelmét célzó eljárás.”[3] Érdeklődéssel olvastam az Ítélőtábla felszámolási eljárással kapcsolatos döntéseit is, mivel azok nemcsak a társaság vezető tisztségviselőjének, hanem a felszámoló felelősségét is világossá teszik: „Ha a felszámoló valamely vagyoni igényt jogszerűtlenül minősít felszámolási költségnek, vagy egyébként az adós vagyona terhére indokolatlanul költekezik, akkor az indokolatlan kiadást a felszámolói díj terhére kell elszámolni.”[4] A közelmúlt döntései közül kiemelkedik a bankkölcsönszerződés egyoldalú módosításának korlátjait kijelölő határozat: „A pénzintézet által alkalmazott azok az általános szerződési feltételek, amelyek kamat, díj, költségre vonatkozóan az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét előre biztosítják, sértik a jóhiszeműség és tisztesség elvét (…), ha kizárólag a pénzintézet üzleti kockázatához tartoznak, kizárólag (…) a hitelintézet tevékenységéhez kapcsolható közteher (pl. különadó) áthárításával kapcsolatosak.”[5]

Az elmúlt tíz esztendő ítélőtáblai munkáját összefoglaló kötetet azzal ajánlom az Olvasónak, hogy az támpontul szolgál a további együttgondolkodáshoz, így különösen a közeljövőben hatályba lépő új büntető kódex és az új Polgári törvénykönyv egységes értelmezésének kialakításához.

Budapest, 2013. május 16.

Dr. Darák Péter

a Kúria elnöke

Köszöntő

Az igazságszolgáltatás múltja, jelene és jövője együttesen jelenítik meg azt a képet, amelyet a jogkereső polgárok a bíróságokhoz társítanak. Ennek kialakítása és formálása a bírósági szervezetben dolgozók közös feladata, mely során az ítélkezéshez, valamint a más társadalmi szerepvállalásokhoz kapcsolódó, az adott pillanaton túlmutató üzeneteiket is meg kell jeleníteniük. E mellett a történeti hagyományok iránti tisztelet is arra kötelezi a harmadik hatalmi ág képviselőit, hogy ünnepi alkalmakat teremtve, a napi munkájuk összegző bemutatásával emlékezzenek meg eleik kimagasló tetteiről és az azokhoz kapcsolódó jeles eseményekről.

2013-ban két – a magyar igazságszolgáltatás és a Szegedi Ítélőtábla számára is – jelentős évfordulót ünnepelhetünk. Az egyik: 145 éve, az 1868. évi LIV. törvénycikkel megteremtett szervezeti változások következtében a Királyi Kúriából kivált a Királyi Ítélőtábla és ennek eredményeként Marosvásárhelyt megkezdte működését az első nem fővárosi székhelyű felsőbíróság. A vidéki táblabíráskodás e kiemelkedő évfordulójáról eddig nem emlékezett meg az utókor, így az idei az első, egyben hagyományteremtő alkalom. A másik: 10 éve, 2003. július 1-jén kezdte meg a működését az 53 év után újjászervezett Szegedi Ítélőtábla, amelyet a 2011. évi sarkalatos törvényi szabályozás megerősített pozíciójában és új feladatokat telepített hozzá.

A Szegedi Ítélőtáblát – melyet politikai döntéssel szüntetetett meg az 1950. évi IV. törvény – 2003-ban elsősorban a kedvező történeti tapasztalatokra támaszkodva alapította újra a magyar Országgyűlés. Ekkorra vált világossá, hogy a szovjet típusú igazságszolgáltatási modell egy demokratikus jogállamban fenntarthatatlan, ugyanis a totális diktatúrát szolgált centralizált rendszer működésképtelen az ügyfelek jogos elvárásainak megfelelni kívánó szolgáló államban. A kezelhetetlen mennyiségű ügyteherrel dolgozó akkori Legfelsőbb Bíróság az alapfeladatait is csak nagy nehézségek árán tudta ellátni, az európai időszerűségi elvárásoknak pedig már hosszú idő óta egyáltalán nem tudott megfelelni. Ennek eredménye lett az, hogy szinte nem maradt kapacitása az egységes ítélkezést segítő hatásköreire. Az ítélőtáblák az újjáalapításukat követően azonnal megmutatták, hogy a Legfelsőbb Bíróság ítélkezési feladatainak az átvételével az igazságszolgáltatási rendszer képes a megújulásra, valamint azt is érzékelhetővé tették, hogy az egyes régiókban reintegrálódva, újra hatékony és nélkülözhetetlen szintjét képezik a bírósági szervezetnek.

A Szegedi Ítélőtábla jelenlegi szervezeti és működési rendjét elsődlegesen Magyarország Alaptörvénye, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.), a bíróságok elnevezéséről, székhelyéről és illetékességi területének meghatározásáról szóló 2010. évi CLXXXIV. törvény, az Országos Bírósági Hivatal elnökének közjogi szervezetszabályozó eszközei, valamint az ítélőtábla Szervezeti és működési szabályzata határozzák meg. A hatályos törvényi rendelkezések szerint az illetékességi területe Bács-Kiskun megye, Békés megye és Csongrád megye területe.

A Szegedi Ítélőtábla ítélkező tevékenységét a Büntető és a Polgári Kollégiumon belül működő tanácsok látják el, melyek elbírálják – a büntető- és a polgári eljárási törvényekben meghatározott ügyekben – a járásbíróságok és a törvényszékek határozatai ellen előterjesztett jogorvoslatokat, továbbá eljárnak a hatáskörükbe utalt egyéb ügyekben. A kollégiumok munkáját az ítélőtáblán belül számos szervezeti egység – ügykezelő és elnöki irodák, gazdasági hivatal, belső ellenőrzés, könyvtár, informatikai osztály, statisztikus, sajtótitkárság, gondnokság, postázó iroda, biztonsági szolgálat – segíti, melyek nélkülözhetetlenek a zavartalan és magas színvonalú ítélkezéshez.

A Szegedi Ítélőtábla munkatársai az ítélkezési és azt segítő tevékenységük mellett számos más – tudományos, oktatói, kodifikációs, érdek-képviseleti és jószolgálati – feladatot is vállalnak. Ezek a társadalom és az állam számára is értéket termelő tevékenységek az ítélőtábla hírnevét gazdagítják mindenütt a világban.

A Szegedi Ítélőtábla, az újjáalapítását követően három, a tevékenysége nyilvánosságával és megismerhetőségével kapcsolatos cél megvalósítását tűzte ki maga elé, melyek azóta is folyamatosan irányadók a működése során.

Az első cél az volt, hogy az ítélkező tanácsok olyan – a remények szerint megalapozott és időszerű – döntéseket hozzanak az előttük indult ügyekben, amelyeket az adatvédelmi szabályok betartásával mindenki szabadon megismerhet. Törvényi kötelezettség hiányában az ítélőtábla határozatai 2007 előtt nem kerültek amonimizálásra, ezért a 10 éves évfordulóra a 2003. és 2007. július 1. között hozott jelentősebb – jelen kötetben megjelenő – határozatok a Szegedi Ítélőtábla honlapján azonosító számmal, anonimizált formában közzétételre kerültek. Ezek így most már mindenki számára elérhetők. A 2007-től hatályos jogszabályi rendelkezések szerint a határozatok közzététele jelenleg az ítélőtábla alkotmányos jogokat biztosító egyik fő kötelezettsége. A Bszi. 163. § (1) bekezdése kimondja, hogy az ítélőtábla, az általa az ügy érdemében hozott határozatot, a Bírósági Határozatok Gyűjteményében digitális formában közzéteszi. Ezeket a határozatokat – válogatás nélkül – mindenki számára elérhetővé kívánta tenni a jogalkotó. Ennek megfelelően a Szegedi Ítélőtábla ítélkezési gyakorlatát, anonimizáltan, a bíróságok központi honlapján (www.birosag.hu) vagy a Kiadó által gondozott Jogtár döntvényei között a Bírósági Határozatok Gyűjteményében (BHGY) bárki nyomon tudja követni. A jelen kötet újdonsága az, hogy ezek közül több elvi jelentőségű határozatot kiemel és a lényeges tartalmát megjelenítő fejrésszel ellátva, első közlés formájában teszi közzé úgy, hogy a BHGY azonosító számot – a teljes határozat megismerhetősége érdekében – az ügyszám mellett közli.

A második cél az volt, hogy az ítélőtábla illetékességi területén működő bíróságok és más jogalkalmazók számára – elsősorban a szakmai kollégiumok útján – gyakorlati segítséget nyújtson az egységes és magas színvonalú ítélkezés kialakításához, illetve a helyes gyakorlat fenntartásához. Ennek érdekében a polgári, a gazdasági és a büntetőügyekben – a Kúria szakági kollégiumaival együttműködve – az ítélőtábla kollégiumai elvi élű véleményeket, valamint állásfoglalásokat adtak és adnak ki. Ezek eddig kizárólag a Szegedi Ítélőtábla hivatalos honlapján (www.szitb.hu) voltak elérhetők, azonban mostantól indokolással együtt papír alapon is hozzáférhetők e kötetben.

A harmadik cél azoknak az ítélőtáblai határozatoknak a kiemelése, kidolgozása és közzététele volt, amelyek a jogfejlesztés vagy a jogegységesítés miatt nélkülözhetetlennek látszanak valamennyi bíróság, illetve jogalkalmazó számára. Ezek a határozatok olyan közzétételi fórumokban – Bírósági Határozatok, Bírósági Döntések Tára, Ítélőtáblai Határozatok – jelentek és jelennek meg, amelyek ténylegesen meghatározzák a magyar ítélkezés irányát. Jelen kötet – a teljességre törekedve – ezeket a közzétett határozatokat is magában foglalja.

A Kiadó által megjelentetett könyv az újjáalapításunk 10 éves évfordulójára született, amely összefoglalva egy évtized szakmai munkáját, egy – reményeim szerint – rendkívül tartalmas pillanatfelvételt hagy az utókornak a Szegedi Ítélőtábla 2003. és 2013. közötti ítélkezési tevékenységéről. Hasznos olvasást és ismeretszerzést kívánok!

Szeged, 2013. május 20.

Dr. Harangozó Attila

a Szegedi Ítélőtábla elnöke

Polgári kollégium (Civilisztika)

A Bírósági Döntések Tára folyóiratban közzétett, elvi tartalmú határozatok

Szerződések joga

2012–2013. év

1. BDT 2013/2/23.

Ha az ügyvéd kártérítési felelősségének alapját olyan okirat megszerkesztése okozza, ami szerződéses jogviszonyt létesít az ügyletkötő felek között, és a kártérítési igény a szerződés meghiúsulásával áll összefüggésben, úgy a jogosultnak kártérítési igényét elsődlegesen a szerződéses jogviszonyban álló féllel szemben kell érvényesítenie. Az ügyvédi mulasztás miatt a kártérítési felelősséget megalapozó közrehatás csak akkor állapítható meg, ha e szerződéses jogviszonyból eredő követelés a rendelkezésre álló jogi eszközökkel nem kényszeríthető ki.

Az ügyvédi megbízási szerződés megszegésének minősül, ha az ügyvéd az ingatlanra vonatkozó tulajdoni lap beszerzése hiányában szerkeszt előszerződést a felek között, és így az ingatlanra bejegyzett nagy összegű keretbiztosítéki jelzálogjogról nem tájékoztatja a vevőket.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.491/2010.)

2. BDT 2013/2/24.

I. Ha a megrendelő a szerződésszerű teljesítéshez szükséges közbenső intézkedést elmulasztja, és emiatt a kivitelezőnek kell a munkaterületet munkavégzésre alkalmassá tennie, az ebből eredő többletköltségeit – az átalánydíjon felül is – követelheti.

II. Az építési vállalkozási szerződések szinte kivétel nélkül olyan szakkérdéseket vetnek fel, amelyek elbírálásához különleges szakértelem szükséges, ezért – ilyen kérelemre – szakértő igénybevétele nem mellőzhető. A műszaki, építési szempontból releváns tényállás megállapításához nem a felek – sokszor közvetlenül vagy közvetve érintett, érdekelt – tagjai, vezetői, alkalmazottai, közreműködői vallomására, hanem elsődlegesen és meghatározóan a per mielőbbi szakaszában történt kirendelés eredményeként szakértői bizonyításra, szakvélemény beszerzésére van szükség.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.075/2011.)

3. BDT 2013/2/20.

Az engedményezési szerződés lényeges tartalma annak a követelésnek a határozott és pontos megjelölése, amelyre az engedményezés vonatkozik, azaz legalább az engedményezett követelés kötelezettjének és a követelés jogcímének pontos meghatározása. Ha a követelés még létre sem jött, az engedményezési szerződés érvényesen nem jön létre.

A jövőben lejáró és feltételhez kötött követelés is engedményezhető, feltéve, hogy az engedményezéskor már létezik az a jogviszony, amelyből a jövőbeli követelés fakadhat.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.048/2011.)

4. BDT 2012/1/4., eBDT2012. 2612.

A pénzintézettel kötött, egy adott szerződésen belül a befizetett összegnek a költségekre, kamatra, tőketartozásra való – a Ptk.-tól eltérő – elszámolása a szerződés ilyen kikötése esetén jogszerű lehet. Ugyanakkor több szerződés összevont kezelése, a szerződések között a pénzintézet részéről a befizetések szabad elszámolása a különböző szerződéses tartozásokra tisztességtelen, mivel a fogyasztó alapvető érdekeit sérti, ha nem határozhatja meg szabadon, törlesztése melyik szerződésre történik, azaz mely szerződés fennmaradását tartja fontosabbnak.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.068/2010.)

5. BDT 2012/1/6., eBDT2012. 2614.

I. Amennyiben a pénzintézettel kötött lízingszerződés részét képező üzletszabályzat egyes rendelkezései a hirdetményben foglaltakra utalnak, egyúttal feltünteti a hirdetmény közzétételének a helyét – azt, hogy a hirdetmény az ügyfélfogadásra nyitva álló helyiségben kerül kifüggesztésre –, ezáltal biztosította, hogy a hirdetmény tartalma megismerhető legyen, a hirdetménynek az alkalmazáskor hatályos rendelkezései is a szerződés részévé válnak. A hirdetmény tartalmazza a kamatszámítás módszerére, a késedelmi kamat mértékére, a szolgáltatási díj összegére és egyéb költségekre vonatkozó adatokat.

II. A „garancia szerződést” nem elnevezése, hanem tartalma szerint kell minősíteni, ha az kezességvállalásnak felel meg. A kezesség járulékos jellegéből adódóan jogszabályba ütközik a „garancia szerződésnek” az a kikötése, amellyel a kezes kifogásolásának jogát kizárták.

III. A szerződésből egyértelműen megállapítható körülményekről az ellenérdekű félnek nincs tájékoztatási kötelezettsége. Nem hivatkozhat ezért eredményesen a szerződésben egyértelműen rögzített körülmények vonatkozásában tévedésre, megtévesztésre a fél – a szóbeli tájékoztatás megtörténtétől függetlenül –, ha a szerződést elolvasás nélkül írja alá.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.II.30.183/2010.)

6. BDT 2012/2/28., eBDT2012. 2636.

I. Ha a kivitelező a szerződés szerinti cél eléréséhez szükséges tervezési és kivitelezési feladatok elvégzését vállalja, a megrendelő szempontjából közömbös, hogy a vállalkozó a felvállalt eredményt milyen műszaki megoldásokkal éri el. A szolgáltatása akkor szerződésszerű, ha alkalmas azokra a célokra, amelyekre más, azonos fajtájú szolgáltatásokat rendszerint használnak, illetve alkalmas a jogosult által meghatározott célra, ha azt a jogosult a szerződéskötés időpontjában a kötelezett tudomására hozta. Ha a vállalkozó szolgáltatása a teljesítéskor nem felel meg a rendeltetése szerinti célra, a kikötött tulajdonságoknak, a vállalkozó hibásan teljesít.

Amennyiben a megrendelő a bizonyított hibás teljesítés miatt a károk megtérítését követeli, a vállalkozó a felróhatóság alóli mentesülése érdekében bizonyíthatja azt, hogy a hibás teljesítéshez olyan ok vezetett, amelyet az általában elvárható eljárása ellenére sem lehetett elhárítani.

II. A magánszakértői vélemény megítélése eltérő attól függően, hogy az a fél perben elfoglalt álláspontjának szakmai kifejtése végett, vagy az objektív tényfeltárás igényével készült. Az önálló, független ténymegállapításokon nyugvó magánszakértői véleményt bizonyítékként indokolt kezelni akkor is, ha az abban foglaltakat a bíróság nem fogadja el. Bizonyítékként felhasználható a perben az az írásbeli szakvélemény, amelyet nem a bíróság kirendelése alapján terjesztettek elő, és nincs akadálya annak sem, hogy a bíróság az ilyen vélemény készítőjét – amennyiben ez indokolt – a perben szakértőként kirendelje.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.569/2010.)

7. BDT 2012/2/31., eBDT2012. 2639.

I. Az adásvételi típusú mezőgazdasági termékértékesítési szerződés lényegi eleme a vételár meghatározása, amelynek hiányában a szerződés nem jön létre. Érvényes azonban a megállapodás, ha a felek a vételárat nem számszerűen határozzák meg, hanem olyan rendelkezést tesznek, amelynek alapján a teljesítéskor a fizetendő vételár kiszámítható, így valamilyen értékmeghatározásra vagy piaci árra utalnak, illetőleg a vételár kiszámításának eljárási mechanizmusát rögzítik. A vételár a teljesítés időpontjában kiszámítható akkor is, ha a felek a Budapesti Értéktőzsdén jegyzett termék elszámoló árára utalnak.

II. Ha a teljesítés időpontjában, a megváltozott piaci viszonyok miatt kialakuló árvita eredményeként a termelő a megtermelt terméket az érvényes szerződést megszegve harmadik személy részére értékesíti, a megrendelő jogszerűen követelheti a nemteljesítés esetére kikötött kötbért.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.459/2010.)

8. BDT 2012/2/32., eBDT2012. 2640.

Az ügyvédi megbízási szerződés alapján az ügyvédnek olyan szerződést kell szerkesztenie, amely alkalmas a célzott joghatás elérésére, azaz a vevő megszerezze az ingatlan tulajdonjogát, az eladó pedig hozzájusson a vételárhoz. Amennyiben mulasztása folytán a vevő – a vételár kiegyenlítése ellenére – a tulajdonjogot az elidegenítési és terhelési tilalom alóli tehermentesítés hiányában nem szerezheti meg, az ügyvéd egyetemleges kártérítési felelősséggel tartozik az eladóval a felvett vételár visszatérítéséért.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.386/2010.)

9. BDT 2012/2/33., eBDT2012. 2641.

Ha a nemzetközi fuvarozó – előzetes szerződéses megrendelés nélkül – a feladó helyszíni képviselőjének megkeresése alapján elvégzi a pótrakománynak a rendeltetési helyre való továbbítását, eljárása a megbízás nélküli ügyvitel szabályai szerint bírálandó el. Amennyiben a fuvarozás teljesítése megfelel a másik fél érdekének, a feladót károsodástól óvja meg, fuvardíjra igényt tarthat.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.502/2010.)

10. BDT 2012/3/49., eBDT2012. 2657.

A kezesi szerződésben szereplő választottbírósági kikötés a szokásostól eltérő olyan rendelkezés, amely akkor válik a fogyasztói szerződés részévé, ha a fogyasztó azt a kikötés egyedi megtárgyalását követően, kifejezetten elfogadja. Amennyiben a szokásos szerződési rendelkezésektől eltérő választottbírósági kikötést a felek egyedileg nem tárgyalták meg, az nem válik a szerződés részévé.

Ha a felek között olyan fogyasztói szerződés jön létre, amely egyoldalúan, a másik fél közreműködése nélkül előre meghatározott szerződési feltételt tartalmaz, vélelem szól amellett, hogy azt egyedileg nem tárgyalták meg. Ezt megdönteni a fogyasztóval szerződő fél csak úgy tudja, ha minden kétséget kizáróan bizonyítja, hogy a vele szerződő fogyasztó részére ténylegesen fennállt a szerződési feltétel tartalmi befolyásolásának a lehetősége. Nem elegendő a vélelem megdöntéséhez, ha a fogyasztó a szerződést, illetve az annak részét képező feltételt úgy fogadta el, hogy tartalmát ugyan megismerte, de annak befolyásolására – ezzel a kikötés egyedi megtárgyalására – lehetőséget nem kapott.

(Szegedi Ítélőtábla: Pkf.I.20.717/2011.)

11. BDT 2012/3/52., eBDT2012. 2660.

Érvényesen engedményezhető a jövőben lejáró követelés, ha az engedményezéskor már létezik a jogviszony, amelyből a követelés fakad és a fizetési kötelezettség, az elszámolás rendje körülhatárolt.

Az engedményezésről történt értesítést követően a kötelezett az engedményezővel ezt követően kötött megállapodáson alapuló kifogásait az engedményessel szemben nem hozhatja fel.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.144/2011.)

12. BDT 2012/4/73., eBDT2012. 2681.

I. Az érvénytelenségi és a törlési kereset céljában, jellegében egymástól eltérő jogvédelmi eszközök: az érvénytelenségi per a szerződési jogi sérelem orvoslását célzó kötelmi jogi per, a törlési per ezzel szemben valamely dologi jog védelmét célzó eljárás. Az érvénytelen szerződés alapján az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jog törlését a bíróság csak az Inytv. rendelkezéseinek a korlátai között rendelheti el. Ezt a jogszabály akkor korlátozza, ha az érvénytelenül szerző fél az ingatlan tulajdonjogát további szerző félre ruházza át vagy azon egyéb jogot enged.

II. A rosszhiszemű, illetve ingyenesen további jogszerző jogának törlésére addig indítható kereset – akár az ingatlan-nyilvántartási eredeti jogosult, akár érvénytelenségi per indítására jogosult más (harmadik) személy, mint amilyen a Cstv. 40. § alapján pert indító hitelező részéről –, amíg a bejegyzés alapjául szolgáló szerződés érvénytelensége megállapításának helye van.

Ugyanakkor azzal szemben, aki az előző bejegyzés érvényességében bízva, jóhiszeműen szerzett jogot, csak az eredeti jogosult, és csak az érvénytelen bejegyzéstől számított három év alatt indíthat törlési keresetet. A törlési per indítására nem jogosult más személyek által indított érvénytelenségi perben – határidőtől függetlenül – a közhitelesség elve alapján a jóhiszemű jogszerző tulajdonjoga vagy más joga akkor sem törölhető, ha az előző bejegyzés érvénytelensége miatt az átruházó vagy jogot engedő személy nem volt tulajdonos.

III. Az érvénytelen szerződést a hiba orvoslásával a bíróság érvényessé nyilváníthatja, amely az eredeti állapot helyreállításával egyenrangú jogkövetkezmény. Az érvénytelenségi ok kiküszöbölése lényegét tekintve az érvénytelenségi ok miatt keletkezett érdeksérelem kiküszöbölését jelenti: a szerződés érvényessé nyilvánításához a bíróság a szerződés tartalmát úgy módosíthatja, hogy ezáltal az érvénytelenségi ok miatt keletkezett érdeksérelmet szünteti meg.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.444/2011.)

13. BDT 2012/4/75., eBDT2012. 2683.

A lakásépítéssel kapcsolatos kötelező jótállásról szóló rendelet hatálya alá nem tartozó épületszerkezetre az építési vállalkozási szerződésben felvállalt jótállási kötelezettség nem csak a megrendelővel, hanem – a vállalt jótállási idő tartama alatt – az ingatlan mindenkori tulajdonosával szemben is fennáll. A továbbértékesítési célból kivitelezett ingatlant ugyanis a megrendelő a társasházi lakások vevőinek értékesíti, a jótállási kötelezettség a létesítmény használatbavételétől kezdődik, és az új tulajdonosok használati ideje alatt keletkező hibákra vonatkozik.

A továbbértékesítési céllal készült termékekre önként vállalt jótállási kötelezettség a termékhez kötődik és a mindenkori tulajdonossal szemben áll fenn, mivel a jótállási kötelezett arra vállal helytállást, hogy a termék a jótállási idő alatt a használat során nem hibásodik meg.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.564/2011.)

14. BDT 2012/4/79., eBDT2012. 2687.

Az áramszolgáltatót terheli a kétséget kizáró bizonyítás arra nézve, hogy a fogyasztásmérő berendezés sérüléseit a fogyasztó okozta, illetve a rongálódást, átalakítást laikus félként is egyértelműen felismerhette, és bejelentési kötelezettségét elmulasztotta. Önmagában abból, hogy a mérőórán egyes – szakmai szemmel nézve – a normális állapottól eltérő jelenségeket rögzít az ellenőrzési jegyzőkönyv, bizonyított tényként nem következik, hogy azokat a laikus fogyasztó okozta vagy észlelte, illetve az sem, hogy felismerhette, a jelenségek bejelentési kötelezettség alá eső rongálódásnak minősülnek.

Amennyiben az áramszolgáltató az elévülési időn belül, azonban indokolatlanul késlekedve, évek múlva indít pert, az időmúlás miatti fokozott bizonyítási nehézségekből fakadó következményeket neki kell viselnie.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.563/2011.)

15. BDT 2012/5/92., eBDT2012. 2700.

I. Amennyiben a zálogjogosult a zálogjoggal terhelt ingatlant érintő telekalakításhoz, ezzel a zálogtárgy megváltoztatásához, értékének csökkentéséhez nem járul hozzá, a jelzálogjogot a földhivatalnak vagy át kell jegyeznie az újonnan kialakított ingatlanra is, vagy a telekalakítási kérelmet kell elutasítania. Ha a telekalakítási kérelemnek helyt ad, a jelzálogjogot a megnövekedett területű, új helyrajzi szám alatti területre is be kell jegyeznie.

II. A zálogszerződésben a felek meghatározhatják azt az összeget, amilyen mértékben a dologi adós tűrési kötelezettsége fennáll, és amely a főkövetelés járulékokkal növelt összegénél alacsonyabb is lehet. A dologi kötelezett jelzálogtárggyal való felelősségének terjedelme a zálogszerződésben meghatározott összegen nem terjedhet túl, további járulékokra nem terjed ki.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.645/2010.)

16. BDT 2012/5/93., eBDT2012. 2701.

I. Nem minősül az együttműködési és tájékoztatási kötelezettség megszegésének, ha a jogosult a főkötelezettel kötött, kezességgel biztosított szerződés felmondása előtt nem tájékoztatja a kezest az adós mulasztásáról. Ahhoz azonban, hogy a főkötelezettet terhelő tartozás a készfizető kezessel szemben is esedékessé váljon, az szükséges, hogy a szerződés felmondásáról és a tartozás összegéről a kezes tudomást szerezzen, a jogosult a teljesítésre felszólítsa.

II. A főkötelezett gazdasági társaság megszűnése nem eredményezi a követelések megszűnését; a szerződést biztosító mellékkötelezettségeknek éppen az a rendeltetése, hogy a mellékkötelezett maga álljon helyt vagyonával, ha a főkötelezett nem tud vagy nem akar teljesíteni, ideértve gazdálkodó szervezet esetében annak megszűnését is. A társaság törlése tehát nem eredményezheti a kezesi kötelezettség megszűnését, hanem az fennmarad azt követően is, hogy a személyes kötelezett felszámolás folytán megszűnik. A kezeseknek ilyen esetben is tűrniük kell a követelés velük szembeni kielégítését vagyonuk terhére.

III. A késedelmi kamat tőkésítése, a késedelmi kamatra kamatos kamat számítása tisztességtelen. A késedelmi kamatot csak a kifizetés ténye tőkésíti, a kifizetést megelőzően a késedelmi kamat – tetszés szerint lerövidített – időszakonkénti tőkésítésének nincs helye.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.348/2011.)

17. BDT 2012/5/99., eBDT2012. 2707.

I. Közvetett képviseletről van szó, ha a képviselő a megbízó utasításai alapján és a megbízó érdekében, de nem annak nevében jár el, következésképpen a szerződés harmadik személlyel szemben ilyen esetben a megbízottat kötelezi és jogosítja. A „közvetett képviselet” funkcióját a tárgyi jogi szabályozásban a bizományi szerződés tölti be.

II. A szerződésátruházás (szerződés-engedményezés) esetén háromoldalú megállapodás jön létre, amelynek eredményeként a szerződésbe belépő új felet a kilépő féllel azonos jogok illetik és kötelezettségek terhelik. A jogviszonyból kilépő és a kötelemben maradó fél közötti jogviszony megszűnik, és a korábbival azonos tartalommal jön létre szerződés a jogviszonyba belépő és a kötelemben maradó fél között.

III. A versenyjogi kartelltilalom nem a szerződő felek egymással szembeni jogvédelmének az eszköze, ilyen címen a szerződő feleken kívüli, más versenytársak sérelmezhetik a megállapodás érvényességét.

IV. Az önálló kereskedelmi ügynök ugyanazon termék, szolgáltatás közvetítésére a saját vagy a megbízotton kívül más nevében nem jogosult, ezért az ügynöki szerződésnek az a kikötése, amely a megbízó üzleti érdekei védelmében e kötelezettséget kötbérfelelősséggel erősíti meg, összhangban áll a tisztességes piaci magatartás követelményeivel, jóerkölcsbe sem ütközik.

V. A jogi személy nevében eljáró vezető tisztségviselővel szemben a jogi személlyel szerződő fél nem léphet fel közvetlenül; a „felelősségáttöréshez” többlettényállási elemek bizonyítása szükséges.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.146/2011.)

18. BDT 2012/5/100., eBDT2012. 2708.

I. A zenei fesztivál rendezvényszervezője és a jegyterjesztő között bizományi szerződés jön létre, ha megállapodásuk szerint a jegyterjesztő vállalja a jegyvásárlók részére a jegyekért fizetett teljes vételár visszatérítését a rendezvény elmaradása esetére.

A jegy hátoldalán szereplő szerződési feltételek általános szerződési feltételnek minősülnek, amelynek a rendezvény elmaradása esetén a helytállási kötelezettségre vonatkozó kikötését a fogyasztó számára kedvezőbb módon kell értelmezni.

II. A Békéltető Testület hatáskörébe tartozik a fogyasztó és a bizományosként eljáró vállalkozás közötti szerződés teljesítésével kapcsolatos vitás ügyben ajánlás megfogalmazása.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.149/2011.)

19. BDT 2012/6/116., eBDT2012. 2724.

I. Önmagában az a körülmény, hogy a szerződés kötelezettje már a szerződés megkötésekor eleve nem akarta megfizetni a tartozását, büntetőjogi szempontból megvalósíthatja a csalás tényállását, polgári jogi szempontból ugyanez a körülmény a szerződés semmisségét nem eredményezi, mert e magatartást a polgári jog önálló tényállásként szabályozza és ahhoz saját jogkövetkezményt fűz. A tévedésbe ejtés miatt a szerződés nem a büntető jogszabályba ütközik, hanem a büntetőjogilag bűncselekményként értékelt magatartás a szerződés megtámadására ad lehetőséget. Az eredményes megtámadás folytán nem a kártérítés, hanem az érvénytelenség jogkövetkezményét kell alkalmazni; a bűncselekménnyel okozott kár deliktuális tényállását a Ptk. nem ismeri.

II. Aki hatósági engedélyhez kötött tevékenységet e nélkül végez, az az adott közigazgatási normában meghatározott szankciókkal sújtható, a jogosítvány hiánya azonban önmagában nem vonja maga után a szerződés semmisségét, ha a szerződés tárgyát képező szolgáltatás a jogszabály által kifejezetten nem tiltott és az érvénytelenség jogkövetkezménye abban nem nevesített. Nem teszi érvénytelenné a szerződést, ha az abban vállalt tevékenység a cégjegyzékbe nem került bevezetésre; a szerződés csak akkor semmis, ha az tiltott tevékenység végzésére irányult.

III. A jóhiszemű, visszterhesen szerző vevő kereskedelmi forgalmon kívüli tulajdonszerzése szempontjából közömbös az, hogy az eladó miként számolt el, teljesített az árut részére értékesítő féllel szemben. A rábízás, mint a tulajdonszerzés egyik feltétele minden olyan esetben megvalósul, amikor a dolog az eredeti tulajdonos birtokából nem jogellenesen kerül ki.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.345/2011.)

20. BDT 2012/6/119., eBDT2012. 2727.

I. A jogi személy tagjával szemben harmadik személy részéről a polgári jogi következmények közvetlenül akkor sem alkalmazhatók, ha a tag – a jogi személy tevékenységi körében, tagsági viszonyával összefüggésben eljárva – bűncselekményt követett el; polgári jogi felelősséggel ilyenkor is a jogi személy tartozik. A Ptk. a „bűncselekménnyel okozott kár” deliktuális felelősségi tényállását nem ismeri; önmagában a bűncselekmény elkövetése nem jelenti azt sem, hogy a tag nem a jogi személy tevékenységi körében járt el, a bűncselekményt megvalósító magatartás részéről a jogi személy működési körében, a tagsági viszonyával összefüggésben is elkövethető.

II: Nem zárható ki a jogi személy elkülönült felelősségének áttörése, a társaság tagjával szemben a társasággal jogviszonyba került külső, harmadik személy részéről a polgári jogi igények közvetlen érvényesítése jogilag létező, működő társaság esetében sem, ha a jogi személyiséggel való visszaélés sérti a jóhiszeműség és a tisztesség polgári jogi alapelvét, valamint a joggal való visszaélés törvényi tilalmába is ütközik. A „felelősségáttörés” folytán a jogi személy tagjának közvetlen marasztalására többlettényállási elemek esetén kerülhet sor, ami rendszerint a tag részéről olyan minősített jogellenes és felróható magatartás, amely – a jogi személyiség leple alatt – a saját egyéni érdekei, vagyona javára való szándékos, csalárd és célzatos visszaélésnek minősül. Ilyen esetben a jogi személy tagja is felelős a deliktuális kártérítés törvényi feltételei szerint a magatartásával összefüggésben harmadik személynek okozott károkért.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.409/2011.)

21. BDT 2012/7-8/131., eBDT2012. 2739.

I. A bankkölcsön esetén a pénzügyi szolgáltatás ellenértéke, az üzleti haszon és a felmerülő költségek fedezete a teljes hiteldíjban (THM) jelenik meg. A szerződés kölcsön jellegén nem változtat, hogy a kölcsönösszeg „devizaalapú”, vagyis devizában van nyilvántartva, de forintban folyósított és törlesztett hitelről van szó. Miután a jogügyletben nyújtott szolgáltatás kölcsön, a hitelező meghatározhatja a felszámításra kerülő ellenszolgáltatásban az ügyleti kamatot, költségeit – a hiteldíjat –, és ebben értékelheti, kalkulálja az ügylet mögötti háttér tranzakciókkal – így a devizafedezeti ügyletekkel – pénzügyi-szakmai szempontból indokoltan felmerülő valamennyi költséget, kiadást és üzleti hasznát.

A devizaalapú kölcsönügylet során azonban a bank kereskedelmi, eladási vagy vételi pénzügyi szolgáltatást az adós részére nem nyújt, hanem a forintban folyósított kölcsön visszafizetésének értékállandósága érdekében a forintban történő törlesztési részletet az aktuális devizaárfolyamhoz kötik.

II. Tisztességtelen a kölcsönszerződésbe foglalt azon kikötés, amelynek alkalmazásával a kihelyezéskori vételi és a törlesztéskori eladási, eltérő devizaárfolyam elszámolása eredményeként a pénzintézet a teljes hiteldíj mellett – azon felül – a devizakereskedelmi–adásvételi ügyletek körében alkalmazható vételi–eladási árfolyam közötti árréshez is hozzájut.

III. A bíróság jogosult arra is, hogy az érvénytelen rész, a tisztességtelen kikötés tartalmát megfelelően módosítva az érvénytelenség okát – a kikötés tisztességtelenségét okozó körülményt, az érdeksérelmet kiváltó megfogalmazást – kiküszöbölje, és az így módosított tartalommal a kikötést érvényessé nyilváníthatja, ha az adott esetben ennek az érvénytelenségi jogkövetkezménynek az alkalmazása célszerű és indokolt.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.052/2012.)

22. BDT 2012/7-8/140., eBDT2012. 2748.

I. Az adós részéről a vagyontárgyai ingyenes átengedésének a ténye a felszámolási eljárás lefolytatására irányuló kérelem bíróságra történő beérkezése napját megelőző két éven belül és azt követően megkötött szerződés vagy más jognyilatkozat érvénytelenségét váltja ki. A törvényi határidőn kívüli vagyonátengedés esetén ahhoz, hogy az ingyenes szerződés nyilvánvalóan jóerkölcsbe ütközzék az ingyenes juttatáson felül többlettényállási elemek is szükségesek.

II. A többlettényállási elemek körébe tartozik, hogy a cég az ügyletkötés időpontjában már olyan helyzetben volt-e, amikor vezetői ésszerűen előre láthatták, hogy nem lesz képes kiegyenlíteni a vele szemben fennálló követeléseket. Ha fennáll az ingyenes vagyonátadás időpontjában a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet, akkor a hitelezői érdekek elsődlegessége szerint kell eljárni. Az ingyenes pénzeszközátadás ezzel nyilvánvalóan ellentétes, a tisztességtelen üzleti tevékenység erkölcsi normarendszerébe ütközik, ha viszont ekkor még ilyen jellegű veszély nem állt fenn, és nincs okozati összefüggés az ingyenes vagyonátadás és az évek múlva bekövetkező felszámolás között, a szerződés nem jóerkölcsbe ütköző.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.723/2010.)

23. BDT 2012/7-8/143., eBDT2012. 2751.

I. A kötelezett és a tartozásátvállaló között a tartozásátvállalási szerződés a jogosult hozzájárulása nélkül is érvényesen létrejöhet. A hozzájárulás hiányának az a jogkövetkezménye, hogy a követelés kötelezettjének személyében a jogosulttal fennálló jogviszonyban nem történik változás. A jogosultnak nincs jogi kötelezettsége a hozzájárulást illetően, a nyilatkozat hiánya nem minősül egyetértő akaratnyilatkozatként.

Önmagában az a körülmény, hogy a kötelezett helyett egy harmadik személy egyenlíti ki a tartozást és azt a jogosult elfogadja, nem jelenti a tartozás átvállalására nézve – ráutaló magatartásként sem – a jogosult hozzájárulását. A kifizetéseket a jogosult a szerződéses kötelezett teljesítéseként fogadhatja el, adott esetben mint harmadik személy részéről felajánlott teljesítést köteles is erre.

II. A szerződésengedményezés – külön törvényi szabályozás hiányában is – érvényes megállapodás, ehhez azonban a szerződés eredeti alanyainak és a szerződésbe belépő harmadik személynek kölcsönös, egyértelmű, határozott megállapodására van szükség.

III. A bírósági eljárásban a fél jogi szakértője a jogi képviselője, az ügyvéd. A fél által becsatolt „jogi szakvélemény” bizonyítékként nem értékelhető.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.324/2011.)

24. BDT 2012/7-8/144., eBDT2012. 2752.

I. A közvetett képviselet nem színlelt szerződés: ha az ügyletkötés során a fél a megbízója érdekében, javára és utasításai szerint eljárva, de a saját nevében tesz jognyilatkozatot, és az érintett szerződésekben képviselői minőségére semmilyen formában nem utal, a képviselt és a harmadik személy nem kerül közvetlen jogviszonyba egymással, hanem a harmadik személlyel kötött érvényes szerződés alapján kizárólag a saját nevében eljáró személy válik jogosítottá, illetve kötelezetté.

II. A biztosítéki célból kötött opciós szerződés önmagában a biztosítéki cél miatt nem érvénytelen. A biztosítéki célú opció érvénytelenségét eredményezi azonban, ha az a klasszikus biztosítéki jogintézmény (a zálogjog) kógens, a biztosítéki jellegből fakadó és az adóst védő rendelkezéseinek – így a lex comissoria tilalmának – megkerülésére és kijátszására irányul.

III. Az opció tárgyát képező részvények és azok vételára az opciós jog gyakorlásának eredményeként létrejövő adásvételi szerződés tartalmát képező szolgáltatásnak és ellenszolgáltatásnak minősülnek, következésképpen az ezek közötti esetleges értékaránytalanság magának az opciós szerződésnek az érvényességét nem érinti. Tényleges jogsérelem a részvények értéke és azok vételára közötti feltűnően nagy értékkülönbség miatt akkor keletkezik, amikor a vételi jog gyakorlása során létrejön a felek között az adásvételi szerződés, ezért az adásvétel létrejöttekor fennálló értékviszonyok alapján vizsgálható a feltűnő aránytalanság fennállta.

IV. Az a tény, hogy a tulajdonos opciót alapít a tulajdonában álló vagyontárgyra, nem zárja ki a szerződésen vagy jogszabályon alapuló elővásárlási jog gyakorlását. A vételi jog gyakorlása azzal a következménnyel jár, hogy az elővásárlási jog gyakorlásának lehetősége ezt követően nyílik meg, ezért a jogosulttal a vételi jog gyakorlására irányuló nyilatkozatot kell közölni.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.II.30.054/2011.)

25. BDT 2012/9/162., eBDT2012. 2770.

Az ügyvédi megbízási szerződés megszegésével okozott kárért a jogi személy ügyvédi iroda tartozik helytállással.

A tényleges károkozó ügyintéző ügyvéd felelőssége mögöttes, végrehajtás vele szemben annyiban vezethető, amennyiben az irodával szemben a követelés nem behajtható.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.164/2011/6.

26. BDT 2012/10/173., eBDT2012. 2781.

I. A társasági részesedés a társaság tagjának a magánvagyonához tartozik, azonban a társaság vagyonát ért hátrány miatt a társasági részesedés értékcsökkenése nem eredményez önálló, külön érvényesíthető kárigényt. A társasági részesedés értékét ugyanis a társasági vagyon értéke határozza meg; ha az absztrakt jogi személy vagyona hátrányt szenved, az egy és ugyanazon vagyoni hátrány, mint a társasági részesedés (üzletrész) értékcsökkenése.

II. A társasági részesedés értékcsökkenése miatti kártérítés egynemű a társaságot ért kár megtérítésével, ha ugyanis a társaságot ért kár megtérül, a társasági részesedés értékcsökkenése is helyreáll. Amennyiben ugyanazon vagyontömegben esett, ugyanazon vagyoni hátrány miatt az elkülönült jogalany társaság és az abban részt vevő tag külön-külön érvényesíthetne kártérítést, akkor a károkozónak a kárt kétszeresen (többszörösen) kellene megtérítenie. Ugyanazon vagyontömegre a jogalanyiság megkettőzése nem eredményez sem kétszeres helytállási kötelezettséget, sem kétszeres igényérvényesítési jogosultságot.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.306/2011.)

27. BDT 2012/10/176., eBDT2012. 2784.

A vállalkozási szerződésnek az a kikötése, hogy a vállalkozó az alvállalkozói díjat az alvállalkozó részére akkor köteles kiegyenlíteni, ha az ő megrendelője a vállalkozói díjat megfizeti, nem a kötelezett személyére, nem is az alvállalkozói díj mértékére, hanem a fizetési határidőre tartalmaz rendelkezést. Amennyiben a szerződési kikötés a megrendelő felszámolása folytán lehetetlenül, a vállalkozó fizetési kötelezettsége az alvállalkozóval szemben beáll.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.056/2011.)

28. BDT 2012/11/190., eBDT2012. 2798.

A sporttelepre vonatkozó opciós szerződés nem jön létre, ha az elidegeníteni szándékozott ingatlanra elidegenítési és terhelési tilalom volt bejegyezve, és az opciós jog jogosultja – kötelezettsége ellenére – a tilalom jogosultjának a vételi jog bejegyzéséhez való hozzájáruló nyilatkozatát nem szerzi be.

Az érvénytelenségi jogkövetkezménnyel járó létre nem jött szerződés folytán sem az eladó, sem a vevő nem követelhet teljesítést, ilyen kötelezettségük hiányában szerződésszegést sem valósíthatnak meg.

Ebből következik, ha az érvénytelen opciós szerződés jogosultjának ellenszolgáltatása egy másik sporttelep, mint csereingatlan tulajdonjogának átruházásában áll, a csereingatlan tulajdonjoga megszerzése körében az opciós kötelezett az együttműködési kötelezettségét nem szegheti meg, szerződésszegési kártérítési felelősséggel nem tartozhat.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.051/2011.)

29. BDT 2012/11/192., eBDT2012. 2800.

A hitelező szempontjából közömbös, hogy a járulékos kötelezetteket milyen megfontolások, okok késztették a kezesség, illetőleg egyéb (dologi) kötelezettségvállalásra. A kezesek nem hivatkozhatnak arra sem, hogy a kölcsönadó a hitelnyújtás során az adós hitelképessége tekintetében szakszerűen járt-e el, adott esetben a kezesek érdekeit értékelte-e a kölcsönszerződés megkötésekor.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.234/2011.)

30. BDT 2012/11/193., eBDT2012. 2801.

I. A megrendelő a vállalkozó előzetes szerződésszegése, a kivitelezési ütemtől való elmaradása miatt a szerződéstől csak a konjunktív törvényi feltételek bizonyítása esetén állhat el, ha:

– már a teljesítési határidő előtt nyilvánvalóvá vált, hogy

– a vállalkozó a munkát csak olyan számottevő késéssel tudja elvégezni, hogy

– a teljesítés emiatt a megrendelőnek már nem áll érdekében.

Az érdekmúlás szempontjából a megrendelőnek nem azt kell bizonyítania, hogy általában az építési munka befejezése már nem áll az érdekében, hanem azt, hogy az adott vállalkozó részéről (relatíve) megvalósuló további teljesítéshez fűződő érdeke szűnt meg. A számottevő késedelem szempontjából ugyanakkor figyelembe kell venni, hogy a megrendelő objektív késedelmének következményeként az eredeti teljesítési határidő jelentős mértékben módosult, kitolódott.

II. A vállalkozási szerződés keretében végzett, de a megrendelő elállása miatt félbemaradt, befejezetlen építményért járó ellenszolgáltatást – átalányáras kivitelezés esetén – a szerződésben elvállalt teljes műszaki tartalom és a ténylegesen elért műszaki készültség egymáshoz viszonyított arányának meghatározásával, és ennek a szerződésben kikötött átalánydíjra való vetítésével kell számítani.

III. A felek bármely szerződésszegési esetre kiköthetnek kötbérfelelősséget, a jogosultat azonban kötbér kizárólag ennek a szerződéses kötelezettségnek a nemteljesítése vagy nem szerződésszerű teljesítése után illeti meg. A kikötést nem lehet más szerződésszegési esetre kiterjesztően értelmezni.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.039/2011.)

31. BDT 2012/12/211., eBDT2012. 2819.

Az uzsora szubjektív feltétele magában foglalja egyrészt az aránytalan előnyt vállaló fél hátrányos helyzetét, amely arra készteti, hogy a szerződést ilyen feltételekkel is megkösse, másrészt a sérelmet okozó fél célzatos magatartását, amelynél fogva a másik fél általa ismert hátrányos helyzetét kihasználva köti ki a maga javára az aránytalan előnyt.

Amennyiben a felvett kölcsön a vállalkozási tevékenység folytatása érdekében volt szükséges, az ezzel kapcsolatos döntés a gazdasági kockázat körébe tartozik és nem teszi lehetővé az uzsora megállapítását.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.410/2011.)

32. BDT 2012/12/212., eBDT2012. 2820.

A jogosult által a készfizető kezes ellen a főkötelezettel szemben bekövetkező jogvesztést megelőzően indított perben a készfizető kezes nem hivatkozhat arra, hogy a jogosult a követelését a főkötelezettel szemben induló felszámolási eljárásban határidőn belül nem érvényesítette. A felszámolási eljárásban bekövetkező jogvesztés az ellene ezt megelőzően indított perben a készfizető kezest a teljesítés alól nem mentesíti. A jogvesztő határidő letelte után indított per esetén azonban a kezesség – járulékos jellegéből adódóan – a főkötelezettséggel együtt megszűnik, a jogvesztő határidő leteltét ezért a bíróság hivatalból vizsgálja.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.394/2011.)

33. BDT 2012/12/213., eBDT2012. 2821.

I. Az érvénytelenség általános jogkövetkezménye, hogy az ilyen ügyletekre jogot alapítani nem lehet, az érvénytelen szerződésen alapuló igények bíróság előtt eredményesen nem követelhetők. Ez az a jogkövetkezmény, amelyet semmisség esetén a bíróságnak hivatalból, határidő nélkül kell alkalmaznia; az érvénytelenség további jogkövetkezményeit azonban a bíróság csak a fél erre irányuló kérelme alapján, és az elévülés korlátai között alkalmazza.

II. Nem minősül az eredeti állapot helyreállításának, ha valamelyik fél az utóbb irreverzibilissé vált dologszolgáltatást csak annak pénzbeli egyenértéke megfizetésével tudná visszaszolgáltatni. A pénzszolgáltatás megtérítésére irányuló kötelmi jogi igény az elévülés időbeli korlátai között érvényesíthető.

Az ügyletkötő féllel szemben kezdeményezett büntetőeljárás nem alkalmas az elévülési határidő megszakítására. A büntetőeljárás kezdeményezése, lefolytatása igényérvényesítési akadályt sem jelenthet, ezért az elévülési idő nyugvása szempontjából a büntetőeljárásnak, az abban született ítéletről való tudomásszerzés időpontjának relevanciája nincsen.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.110/2011.)

2011. év

34. BDT 2011/1/3., eBDT2011. 2386.

A színlelt pénzkölcsönszerződéssel leplezett polgári jogi társasági szerződés érvényességét a létrejöttekor hatályos jogszabályi rendelkezések alapján kell megítélni. Ha a kötelem létrejöttekor a polgári jogi társaság semmis, az utóbb történt jogszabálymódosítás önmagában – érvényessé nyilvánítás hiányában – az eredeti semmisséget nem orvosolja, a jogszabályváltozás következtében a kötelmi jogviszony nem válik érvényessé.

(Szeged Ítélőtábla: Pf.III.20.376/2009.)

35. BDT 2011/1/4., eBDT2011. 2387.

I. A hitelező által fedezetelvonás miatt a felszámolási eljárás előtt megindított, a szerződés relatív hatálytalansága folytán tűrésre kötelezés iránti per a felszámolás elrendelését követően is folytatódik és érdemben kell elbírálni. Ha azonban bármelyik másik hitelező vagy az adós nevében a felszámoló a Cstv. 40. §-a alapján megtámadja a szerződést, az érvénytelenségi per jogerős befejezéséig a relatív hatálytalanság iránti per tárgyalásának felfüggesztése indokolt, mivel a hatálytalansági pernek az ügylet érvényessége előkérdése.

Ha viszont a hitelező a felszámolás kezdő időpontja után indít keresetet a fedezet elvonása miatt, akkor csak a Cstv. 40. §-a szerint, az érvénytelenség jogkövetkezményei mellett támadhatja az adós fedezetelvonó szerződését.

II. A szerződés fedezetelvonó jellegének megállapításához nem szükséges, hogy az az igény, amelynek kielégítési alapját a szerződés elvonta, jogerős határozatban korábban megítélt követelés legyen. Elegendő, ha a szerződés megkötésekor a követelés már létezik és legkésőbb a perindításkor az igény a bíróság előtti érvényesíthetőség állapotába került. Végrehajtható okirat hiányában a jogosult a szerződés hatálytalansága iránti perben a követelése összegét bizonyítani köteles.

III. Az ellenszolgáltatás fejében történő átruházás rosszhiszemű, ha a ténylegesen nyújtott ellenszolgáltatásnak nincs fedezeti értéke, mert a kapott ellenérték – természeténél fogva – a hitelező kielégítésére alkalmatlan.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.144/2009.)

36. BDT 2011/1/5., eBDT2011. 2388.

A fuvarozó által alkalmazott általános szerződési feltétel nem válik a szerződés részévé, ha azt a fuvarokmány hátuljára szabad szemmel alig olvashatóan kivonatos formában rögzítik.

A légi fuvarozásról szóló jogszabályi rendelkezést megsértve felróható módon jár el a nemzetközi fuvarozó, ha – eltérő szerződési kikötés hiányában – a küldeményt annak ellenére kiadja a címzettnek, hogy az az esedékes fuvardíjat nem egyenlíti ki.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.125/2009.)

37. BDT 2011/1/6., eBDT2011. 2389.

I. Ha az egyik házastárs „pénzkölcsönszerződés tartozás elismeréssel” elnevezésű okiratban a súlyosan beteg és kedvezőtlen életkilátásokkal rendelkező másik házastárs megnyugtatása céljából, a házastársi életközösség helyreállításának reményében vállal kirívó összegű fizetési kötelezettséget, a színlelt szerződés alapján – érvényes leplezett szerződés hiányában – követelés nem keletkezik.

II. A kereseti követeléssel szemben felhozott érvénytelenségi kifogás legfeljebb a kereseti követelés kioltására alkalmas, és a kereset elutasítását eredményezi.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.567/2008.)

38. BDT 2011/2/22., eBDT2011. 2405.

I. Az érvénytelenség okának nem a szerződés teljesítésekor, hanem a megkötésekor kell fennállnia, s arra vetítve állapítható meg, hogy a szerződés létrejöttének időpontjában volt-e olyan, a Ptk.-ban nevesített érvénytelenségi ok, amely e jogkövetkezménnyel jár. A szerződésben kikötött szolgáltatás nem szerződésszerű teljesítése nem a szerződés érvényességét, hanem teljesítési létszakát érinti, ezért a szerződésszegés körében értékelhető.

II. A szerződés színlelt volta, mint akarati hiba szempontjából nem annak van jelentősége, hogy a tulajdonjogot a vevő milyen érdektől vezérelve kívánja megszerezni. Ha a felek célja ténylegesen a tulajdonjog átruházása volt, és erre irányuló kölcsönös és egyező akaratuknak megfelelően a vevő a tulajdonjogot az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzéssel megszerezte, az adásvételi szerződés a megkötésének motívumától függetlenül színleltnek nem tekinthető.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.004/2008.)

39. BDT 2011/2/24., eBDT2011. 2407.

I. Ha a távhőszolgáltató által alkalmazott általános szerződési feltételek kikötése nem válik a fogyasztóval kötött szerződés részévé, az ilyen – tisztességtelennek állított – kikötés megtámadására a szerződő fél fogyasztó részéről nincs szükség és lehetőség.

II. Ha a távhőszolgáltatásra létrejött közüzemi szerződésben a lakossági felhasználóval a szolgáltató a hődíjkülönbözet mikénti elosztásában és számlázásában nem tud megállapodni, és ezt a kérdést jogszabály sem rendezi, a bíróság szerződésüket a forgalmi szokások alapján kiegészítheti.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.029/2009.)

40. BDT 2011/3/40., eBDT2011. 2423.

I. Az elővásárlási jogosultsága alapján termőföld tulajdonjoga megszerzése iránt pályázónak joga van ahhoz, hogy pályázatát a jogszabályok, illetve a pályázati felhívásban közöltek alapján szabályszerűen bírálják el. Ha a pályázat elbírálása és a szerződéskötés során jogszabályba ütköző módon járnak el, a pályázónak jogi érdekeltsége keletkezik a szerződés érvénytelensége iránt.

Az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jog alapjául szolgáló szerződés érvénytelenségét – jogi érdekeltségének igazolása esetén – az is kérheti, akinek nincs, illetve nem volt az adott ingatlan tekintetében az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joga. Amennyiben ilyen esetben a bíróság megállapítja a szerződés érvénytelenségét, annak jogkövetkezményeként elrendelheti az eredeti állapot helyreállítását, ami adott esetben a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartásból való törlésével érhető el.

II. A pályázónak, mint harmadik személynek nem terjed ki a jogi érdekeltsége az érvénytelenül szerződő felek között az eredeti állapot helyreállításának teljes körű rendezésére. Az érvénytelenül szerződő felek ebből eredő követeléseiket külön perben érvényesíthetik.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.359/2009.)

41. BDT 2011/3/42., eBDT2011. 2425.

I. Fedezetelvonó a visszterhes átruházás, ha az ellenszolgáltatás elszámolása más hitelező javára történik oly módon, hogy ezáltal másik hitelező követelése indokolatlanul előnyösen, az igénnyel fellépő hitelező nyilvánvaló sérelmével kerül kielégítésre.

II. Arra nézve, hogy a kötelezettnek milyen szempontok alapján kell a jogcím, lejárat, összeg szerint a különböző tartozásait kiegyenlíteni, ha vele szemben egyidőben több hitelezőnek áll fenn követelése, nincs általános törvényi szabályozás. Az adott tényállás függvényében dönthető el, az adósnak melyik követelést kell több hitelező igénye közül kielégítenie, illetve az egyébként szintén jogszerű más igény kielégítésével történt-e fedezetelvonás.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.337/2009.)

42. BDT 2011/4/63., eBDT2011. 2446.

I. Az elévülés a kötelezettnek a szolgáltatás teljesítésére vonatkozó kötelezettségét önmagában nem érinti, az elévülés a bíróság előtti igényérvényesítés határideje. Ha a kötelezett az ingyenes javítás folytán a hibás teljesítés miatti szavatossági kötelezettségének önként tett eleget, közömbös, hogy a jogosult követelése eddig az időpontig egyébként elévült vagy sem.

II. A szavatossági határidő a kijavított dologra (dologrészre), valamint a kijavítás következményeként jelentkező hiba tekintetében újból kezdődik. A határidő újrakezdése mind az elévülési, mind pedig a jogvesztő határidőre vonatkozik, vagyis mindkét határidőt a kijavítástól újra kell számolni.

A szavatossági határidő azonban nem az egész dologra, hanem csak a kijavítással érintett jelentősebb dologrészre kezdődik újra, amennyiben a dolog egyébként működőképes.

III. A szavatosságnak az a szerepe, hogy a szolgáltatás (dolog) hibájában álló kárt a hibásan teljesítő fél kimentésétől függetlenül természetben reparálja. A kártérítés viszont a hibás teljesítés esetén a vagyoni érdeksérelem pénzbeli megtérítésére alkalmas. A szolgáltatás hibájában jelentkező ún. tapadó károkra kártérítés címén a jogosult követelheti a hiba miatti értékcsökkenés pénzbeli megtérítését; kártérítés címén a szerződéstől való elállási jog azonban nem gyakorolható.

A károsult a hiba ésszerű kijavíttatása folytán indokoltan felmerülő költségeit, illetve az értékcsökkenés megtérítését akkor is követelheti, ha a kijavítás ténylegesen még nem történt meg.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.485/2010.)

43. BDT 2011/5/78., eBDT2011. 2461.

I. A zálogkötelezett felelőssége nem mögöttes jellegű, nem ugyanazon kötelezettség teljesítéséért felel, mint a személyes kötelezett. A zálogkötelezett – mint dologi adós – nem követelheti, hogy a jogosult a követelése behajtását előbb a személyes kötelezett ellen kísérelje meg és csak ennek sikertelensége után keressen kielégítést a zálogtárgyból. A zálogkötelezett teljesítésre nem, csupán annak tűrésére köteles, hogy a zálogjogosult a zálogtárgyból kielégítést keressen.

II. A zálogjog ugyan járulékos természetű, a zálogkötelezett helytállási kötelezettsége azonban a bejegyzett jelzálogjog alapján fennmarad azt követően is, hogy a személyes kötelezett felszámolás folytán megszűnik. A dologi adósnak ilyen esetben is tűrnie kell a követelés kielégítését az elzálogosított vagyontárgyból.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.678/2009.)

44. BDT 2011/5/81., eBDT2011. 2464.

I. Az ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló szerződéstől az eladó elállása folytán az eredeti állapot helyreállítása anyagi jogilag egységes. Az eladó akkor követelheti eredményesen a visszajáró szolgáltatást – az ingatlan tulajdonjogának visszajegyzését –, ha egyben vállalja, hogy maga is visszatéríti a számára teljesített szolgáltatást, a vételárat. Miután a vételár-visszafizetési kötelezettség az eredeti állapot helyreállítására irányuló keresetének megfelel, e tekintetben pervesztesnek sem minősíthető.

II. Az eredeti állapot helyreállítása folytán visszaadási kötelezettség alá eső szolgáltatások tekintetében a felek egyidejű teljesítésre kötelesek, a késedelem szabályai ebben a körben nem alkalmazhatók. A kölcsönös jogalap nélküli használat időtartama alatt a visszterhes szolgáltatások használati díja egymást kölcsönösen kiegyenlíti, kompenzálja. Használati díjnak minősül a teljesített vételár kamata is. Amíg a felek kölcsönösen használják a másiknak visszajáró egyenértékű szolgáltatást, addig az átvett pénzösszeg után kamat, a dolog birtoklásáért pedig használati díj fizetésére – gazdagodás hiányában és annak elkerülése érdekében – egymással szemben nem kötelezhetőek.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.185/2010.)

45. BDT 2011/5/82., eBDT2011. 2465.

A bevásárló- és szórakoztatóközpont létesítése céljából vásárolt ingatlan lényeges, a szerződésben külön is kiköthető tulajdonsága, hogy nem esik régészeti feltárási kötelezettség alá. Az eladó önkormányzat hibásan teljesít, ha az értékesített ingatlanok régészeti lelőhelyként szerepelnek a nyilvántartásban, a hibás teljesítéssel okozati összefüggésben keletkezett kár megtérítésére köteles.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.139/2010.)

46. BDT 2011/6/100., eBDT2011. 2483.

I. Amennyiben a felek szándékával ez nem ellentétes, a bíróság az ingatlan természetben megjelölt területrészére létrejött – egyébként érvénytelen – megállapodást olyan tartalommal érvényessé nyilváníthatja, hogy az adásvételi szerződés az ingatlan meghatározott tulajdoni hányadára jött létre.

II. Ha az adásvételi szerződés alapján az ingatlan-nyilvántartáson kívül kötelmi jogcímen a tulajdoni hányad bejegyzésére jogosult e jogát nem érvényesíti, és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonos az ingatlant megterheli – arra jelzálogjogot létesít –, továbbá a jóhiszemű jogszerző jelzálogjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzik, az ingatlan-nyilvántartáson kívüli kötelmi jogosult nem érvényesítheti jogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jóhiszemű szerzővel szemben. Tűrnie köteles ezért, hogy – nagyösszegű beruházásai ellenére – a bejegyzett tulajdonos hitelezői a zálogjog (végrehajtási jog) alapján követelésüket a teljes ingatlanból elégítsék ki.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.119/2010.)

47. BDT 2011/6/104., eBDT2011. 2487.

I. Az építési szerződés kötelezettje nem mentesül a kötbérfelelősség alól a saját felróhatósága hiányának bizonyításával, hanem csak akkor, ha azt is bizonyítja, hogy a szerződésszegés a közvetlen közreműködőjének sem volt felróható.

II. A késedelmi kötbér csak kivételesen, az objektív és szubjektív szempontok érvényesítése mellett mérsékelhető. Közbeszerzési eljárás eredményeként létrejött szerződés esetén figyelemmel kell lenni arra is, hogy a pályázaton más kivitelezők esetleg éppen a fenyegető magas – adott esetben eltúlzott – kötbérteher miatt nem indultak, vagy tettek eltérő feltételekkel vesztes ajánlatot. A verseny tisztaságát, a versenyegyenlőség elvét sértené, ha a bíróság a többi pályázóval szemben méltánytalan előnyhöz juttatná a szerződő kivitelezőt, és a kötbér mértékét jelentősen mérsékelné.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.422/2009.)

48. BDT 2011/6/107., eBDT2011. 2490.

I. A megrendelő a vállalkozó előzetes szerződésszegése, a kivitelezési ütemtervtől való elmaradás miatt a szerződéstől csak akkor állhat el, ha már a teljesítési határidő előtt nyilvánvalóvá válik, hogy a vállalkozó a munkát csak olyan számottevő késéssel tudja majd elvégezni, hogy a teljesítés emiatt a megrendelőnek már nem áll érdekében.

Amennyiben a megrendelő a törvényen alapuló, indokolás nélküli általános elállási jogával él, kártalanítás címén köteles megtéríteni az egyébként jogszerű magatartásával a vállalkozónak okozott kárt.

II. Az átalánydíjon felül – a pótmunkák ellenértékén kívül – a létesítmény rendeltetésszerű használatához szükséges, a tervdokumentációban sem szereplő olyan műszaki szükségességből felmerülő munkák ellenértéke számolható fel, amelyekkel a kivitelező az eset körülményeire, a munkatétel természetére, nagyságrendjére, az átalánydíjhoz viszonyított költségvonzatára is figyelemmel az átalánydíj meghatározásakor kellő gondosság mellett sem számolhatott, így az a felvállalt kockázata ésszerű határain kívül esik.

Pótmunkának nem csupán a szerződéskötés után felmerült, korábban egyáltalán nem ismert újfajta megrendelői igény minősül, hanem az is, ha az eredetileg előirányzott munkák műszaki tartalmának módosulását eredményezi a megrendelői utasítás.

Amennyiben a megrendelő igényének megfelelően a munkák műszaki tartalma megváltozik, a kivitelező pótmunka címén nem tarthat igényt e munkarészek teljes díjára, hanem csak az eredetileg számításba vett, elmaradó, illetve az új, költségesebb műszaki megoldás alkalmazása folytán kimutatható költségek különbözetére jogosult.

III. Szerződési jogi szempontból a kivitelezési késedelmet, illetve az emiatti kötbérfelelősséget a kikötött teljesítési, részteljesítési határidőhöz képest lehet számítani. Az egyes munkanemeket „építési ütemterv” ugyan előírhatja, azonban a műszakilag egymásra épülő, párhuzamosan futó munkafázisok szerződési részteljesítésként külön jogilag nem értelmezhetők, mivel a kivitelező nem az egyes munkanemek készültségi foktól eltérő végzésével esik késedelembe, hanem a szerződés teljesítésével. Az építési ütemtervhez képest a műszaki értelemben vett csúszás ezért önmagában kötbérfizetési kötelezettséget nem vált ki.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.453/2009.)

49. BDT 2011/6/108., eBDT2011. 2491.

I. A megbízási szerződésnek az a kikötése, hogy ha a megbízó a szerződést a határozott idő letelte előtt egyoldalúan, rendes felmondással szünteti meg, köteles a megbízott részére a teljes, a határozott időből hátralevő időtartamra a megbízási díjat egyösszegben megfizetni – a törvény kógens rendelkezésébe ütközik, ezért semmis, mivel a rendes felmondás jogát tartalmilag kizárja, hiszen a megbízotti ellenszolgáltatás a teljes szerződéses időre követelhető a szolgáltatás teljesítése nélkül is.

II. Bármelyik fél – akár a megbízott, akár a megbízó – mondja fel alapos ok nélkül a megbízási szerződést, köteles a másik fél kárát megtéríteni.

Önmagában abból, hogy a megbízott szerződésszegést nem követett el, nem következik, hogy a megbízónak ne lenne más – akár a jövőre szóló – alapos oka a szerződés felmondására. A súlyos szerződésszegés fokozatát el nem érő bármilyen mulasztás alkalmas lehet arra, hogy adott esetben a megbízó bizalmát a megbízottban megingassa, sőt alapos lehet a felmondáshoz a másik fél magatartásától független, a megbízó körülményeit érintő indok is.

III. Az őrző-védő tevékenység más általi végzéséhez, almegbízott (közreműködő) igénybevételéhez a megbízó írásbeli hozzájárulása szükséges.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.402/2009.)

50. BDT 2011/7-8/119., eBDT2011. 2502.

I. A fogyasztóval kötött szerződés kikötésének tisztességtelensége nem attól függ, hogy a feltétel kidolgozójának mi volt a szándéka, utóbb milyen gyakorlatot követ, alkalmazza-e ténylegesen a kikötést. Jelentősége annak van, fennáll-e az elvi lehetősége, hogy a feltétel a fogyasztót hátrányos helyzetbe hozhatja.

II. A fogyasztóval szerződő fél általános szerződési feltételei között szereplő, kizárólagos illetékességi kikötés mindenkire kiterjedő hatállyal érvénytelenné nem nyilvánítható. Az egyedi, konkrét jogvitában kell dönteni a bíróságnak arról a kérdésről, hogy tisztességtelennek minősül-e a szerződésben alkalmazott olyan feltétel, amely egyedileg nem került megtárgyalásra, és amely a szolgáltató székhelye szerinti bíróság kizárólagos illetékességét köti ki.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.208/2010.)

51. BDT 2011/7-8/128., eBDT2011. 2511.

I. A leromlott műszaki állapotban levő építmények felújítására létrejött építési-vállalkozási szerződésben a felvállalt eredmény a létesítmények rendeltetésszerű használatra történő alkalmassá tétele. Az, hogy a vállalkozó milyen anyagok felhasználásával, milyen műszaki megoldás alkalmazása mellett éri el a vállalt eredményt, az ő kockázatához tartozik.

II. A szavatossági határidő elévülésének nyugvása szempontjából menthető okot nem csupán az jelent, ha a jogosult valamely akadály miatt a jogsérelmét nem ismerheti fel, hanem az is, ha a jogsérelem felismerése és közlése után a felek között a jogsérelem rendezése érdekében komoly egyezségi tárgyalások folynak, vagy a kötelezett olyan magatartást tanúsít, amelynek alapján a jogosult alapos okkal bízhat abban, hogy a kötelezett a követelésnek önként – állami kényszer nélkül – eleget kíván tenni. A jogosultnak a bírósági perlésre szorítása nem lehet öncélú; az elévülésnek nem az a rendeltetése, hogy a jogosultat olyankor is perlésre kényszerítse, amikor egyébként a békés elintézés lehetősége ténylegesen fennáll.

III. Építési vállalkozási szerződések körében a hibás szolgáltatás kijavítását a bíróság a kijavítás módjának közelebbi megjelölése nélkül rendeli el. A vállalkozó kijavítási kötelezettsége ugyanakkor a hibaokok megszüntetésére kell irányuljon, azaz nemcsak felszíni, tüneti javításra, hanem a tartós rendeltetésszerű használat biztosítására vonatkozik, ezért az ítélet rendelkező része arra utalhat, hogy a kijavításnak a perbeli szakvélemény által felsorolt hibaokokat kell kiküszöbölnie, és a műszakilag megfelelő kijavítás érdekében milyen szempontokat indokolt figyelembe venni. Amennyiben a javítás elvégzése után a hibák ismételten jelentkeznek, ez arra enged következtetni, hogy a vállalkozó nem megfelelően tett eleget javítási kötelezettségének, ezért ellene – újabb szavatossági per helyett – most már végrehajtási eljárás indulhat. A vállalkozó csak egy általa megindított végrehajtás megszüntetése iránti perben bizonyíthatja, hogy nem csak javított, hanem a javítása műszakilag megfelelő, célszerű volt.

IV. Ha a kijavítás csak azt az eredményt hozza, amelynek elérésére a kivitelező a szerződésben eredetileg vállalkozott, a kijavítás során szükségképpen felmerülő többletköltségeket gazdagodás címén a megrendelőtől nem követelheti.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.466/2010.)

52. BDT 2011/9/145., eBDT2011. 2528.

I. A betéti társaság beltagjával, mint mögöttesen felelős személlyel szembeni követelés elévülése a főkötelezett betéti társaságtól való behajthatatlanság igazolt időpontjáig nyugszik.

Nem idő előtti a mögöttesen felelős beltaggal szembeni követelés, ha a betéti társasággal szemben a felszámolási eljárás ugyan még nem fejeződött be, a hitelezőként bejelentkezett jogosult azonban a felszámoló által kérésére kibocsátott behajthatatlansági igazolást megkapta arról, hogy igényének kielégítésére a felszámolási eljárásban várhatóan nincs fedezet.

II. A betéti társaság beltagja által kötött ajándékozás fedezetelvonó ügylet lehet akkor is, ha a betéti társaság hitelezőjének a követelésére nézve vele szemben jogerős marasztaló ítélet nem született. Az ajándékozási szerződés ingyenessége önmagában megalapozza a fedezetelvonó szerződés hatálytalanságát, a felek rosszhiszeműségétől függetlenül.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.188/2010.)

53. BDT 2011/9/146., eBDT2011. 2529.

A korábban kikötött és az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett biztosítéki célú vételi jog folytán a későbbi jelzálogszerződés a biztosítéki célú vételi jog jogosultja tekintetében fedezetelvonó ügylet, ha a követelése elől a fedezetet – legalább részben – rosszhiszeműen elvonja, a megterhelt ingatlan értéke már nem fedezi az opciós jog jogosultjának a követelését.

A jelzálogszerződés a fedezetelvonás folytán az opciós jogosulttal szemben a biztosított követelés erejéig hatálytalan, az opcióval biztosított összeg erejéig a zálogjogosult az ingatlanból kielégítésre nem jogosult.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.529/2009.)

54. BDT 2011/9/149., eBDT2011. 2532.

I. Az infrastruktúra fejlesztéséhez nyújtott támogatási szerződésekből eredő jogvitákra eltérő rendelkezés a külön jogszabályokban nem szerepel, a felek jogvitája ezért az általános hatáskörű bíróságra, polgári peres útra tartozik.

A támogatási szerződés a felek között polgári jogi jogviszonyt is létrehoz, így a jogvita eldöntése során alkalmazni kell a polgári jog szerződési szabályait. Amennyiben a támogatást nyújtó a támogatott szerződésszerű magatartása ellenére vonja el a korábban átutalt támogatási összeget, és szerződésszegő magatartásával a támogatottnak kárt okoz, a szerződésszegésért kártérítési felelősséggel tartozik.

II. A kiépített közművagyon a föld jogi sorsát nem feltétlenül osztja, maga az ingatlan elidegeníthető anélkül, hogy a vezetékrendszer tulajdonjoga az új tulajdonost illetné. A vezetékrendszer földrészlet alatt vagy a fölött való elhelyezése ugyanis olyan műszaki megoldás, amely nem a talajjal való egybeépítés révén jön létre. A közművek nem a föld, hanem a települési közműrendszer alkotórészévé válnak.

A közműrendszer összetett dolog, alkotórészekből és tartozékokból áll, amelynek gazdasági rendeltetése az érintett fogyasztók ellátása. A rendszer egyes részei a teljes rendszeren belül alkotórészként viselkednek, amelyeken külön tulajdon nem állhat fenn, azon a rendszer további részeinek tulajdonosaival közös tulajdon keletkezik.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.747/2009.)

55. BDT 2011/10/170., eBDT2011. 2553.

I. A pénzügyi lízing során ténylegesen hitelnyújtás történik, a dolog elpusztulásának vagy értékcsökkenésének veszélyét ezért a lízingbevevő viseli, és változatlan feltételek mellett köteles lízingdíjat fizetni akkor is, ha a lízingtárgyat rajta kívülálló okból nem használhatja. Nem a kárveszélyviselés körébe tartozik azonban, ha a lízingbevevő nem szerezheti meg a lízingtárgy tulajdonjogát, mert a lízingbeadó – aki a tulajdonjogot maga sem szerezte meg – a tulajdonjog átruházására nem képes.

II. Ha egyik félnek sem felróható okból szűnik meg annak lehetősége, hogy a lízingbeadó a lízingtárgy tulajdonjogát a lízingbevevőre átruházza, a lízingszerződés objektív meghiúsulása folytán a felek között el kell számolni. További díj a lízingbevevőtől nem követelhető, ugyanakkor a lízingbevevő az addigi tényleges hasznosítás folytán a kifizetett lízingdíjat teljes összegben nem követelheti vissza, hanem csak a lízingdíj vételárrész hányadát.

Az objektív meghiúsulás, mint szerződésszegés jogkövetkezményeinek alkalmazását érvényesen a lízingbeadó az ÁSZF-ben sem zárhatja ki.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.316/2010.)

56. BDT 2011/10/172., eBDT2011. 2555.

I. Az opciós szerződésben a feleknek az a megállapodása, hogy a vételi jog alapítása biztosítéki célból történt, lényeges szerződési tartalmi kikötéssé válik. A vételi jog biztosítéki céllal történő alkalmazása esetén a megállapodásnak kettős tartalma van: egyfelől az ügylet az adásvétel különös neme, másfelől lényegadó jellegzetessége a szerződésnek a biztosítéki funkció.

A biztosítéki funkció azt jelenti, hogy a felek a hitelező meghatározott követelésének kielégítését kívánják biztosítani, a hitelező ezért a biztosíték érvényesítése révén a követelése kielégítésére jogosult, de nem formálhat jogot a biztosíték érvényesítése révén elérhető, követelését meghaladó összegre. Ha a biztosítéki opciós vételár meghatározásának módja az elszámolási kötelezettségre vonatkozó kógens biztosítéki szabályok megkerülését eredményezi, a kikötés a jogszabály megkerülését célozza, ezért érvénytelen, semmis.

II. A biztosítéki vétel esetén az értékesítés egyedi sajátosságai ugyan nem hagyhatók figyelmen kívül, a biztosítéki vagyontárgy forgalmi értékének azonban ilyenkor is az alkalmazott értékesítési módon, az adott időben elérhető legmagasabb vételár tekinthető, és ehhez képest határozható meg, hogy milyen mértékű áreltérés tolerálható. Minden alapot nélkülöz azonban egy olyan mechanikus számítási mód, amely a biztosítéki ingatlan adott piacon kialakult, elérhető reális forgalmi értékét egyediesítés nélkül, önkényes értékcsökkentéssel devalválja. Az ilyen – akár üzletszabályzatba foglalt – számítás a vételár meghatározásának módja és mértéke miatt is érvénytelen.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.313/2010.)

57. BDT 2011/11/188., eBDT2011. 2571.

I. A pénzintézet által alkalmazott azok az általános szerződési feltételek, amelyek a kamat, díj, költségre vonatkozóan az egyoldalú szerződésmódosítás lehetőségét előre biztosítják, sértik a jóhiszeműség és tisztesség elvét – tisztességtelenek, érvénytelenek –, ha kizárólag a pénzintézet üzleti kockázatához tartoznak, kizárólag a hitelintézet tevékenységére, működési feltételeire vonatkozó jogszabályi, jegybanki rendelkezéssel, a hitelintézet tevékenységéhez kapcsolható közteher (pl. különadó) áthárításával kapcsolatosak.

II. A bankkölcsönszerződés azonnali hatályú felmondása, ezzel a teljes hátralékos tartozás lejárttá tétele, a felvett hitel időszakonként visszatérő részletekben való törlesztési lehetőségének az elvesztése az adóst súlyos gazdasági helyzetbe hozza. Az arányosság elve ésszerű összefüggést követel meg a jogsérelem és következményei között; ha a fél mulasztásának nincsenek komoly következményei, a másik, sértett fél sem élhet drasztikus jogkövetkezményekkel. A szerződés egyoldalú, azonnali megszüntetése ezért csak súlyos szerződésszegés, a hitel visszafizetésének tényleges, valós veszélyeztetettsége esetén alkalmazható; az ettől eltérő, bármilyen enyhébb megítélésű fizetési késedelem vagy más enyhébb szerződésszegés esetére kikötött felmondási jog tisztességtelen, érvénytelen.

III. A felelős hitelezés elvéből adódóan a pénzintézet szerződési feltételeiben jogszerűen kötheti ki azokat a magánjogi eszközöket, amelyek – a szerződés megkötését, a kölcsön felvételét követően is – a kihelyezett összeg visszafizetését biztosítják (pl. adatközlési kötelezettség, ellenőrzési jog, a fedezet értékállandóságának vizsgálata, az adós körülményeiben beállott változásokról az értesítési kötelezettség előírása stb.).

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.720/2010.)

58. BDT 2011/11/194., eBDT2011. 2577.

I. A vállalkozási szerződés tárgya lehet szellemi alkotás előállítása is. A szellemi alkotás jogvédelmet nem érintő kérdésében – így a mű előállítása, ellenértéke vagy hibás teljesítése körében – a vállalkozási szerződés szabályait kell alkalmazni, ha pedig a szellemi alkotás kielégíti a külön törvényben foglalt kritériumokat, az ezzel kapcsolatos jogvitában a jogvédelemre a külön törvény az irányadó.

A szerződő felek egymás közötti viszonyukban oltalomban való részesítés nélkül is megállapodhatnak a formatervezési minta létrehozásában, abban, hogy azt a tervező-alkotó a megrendelőnek hasznosítás céljából átengedi, aki az előállításért és a tartós felhasználásért (hasznosításáért) díjat fizet.

A felek szabadon megállapodhatnak abban, hogy a vállalkozói díj két elemből tevődik össze: egyrészt egyszeri díjból, másrészt az eladott termékek után a forgalomtól függő jutalékból.

II. A piaci versenykörülmények, a kereslet-kínálat viszonyainak változása az üzleti kockázat körébe eső tényező, amely egyik szerződő felet sem jogosítja fel a szerződés bírói módosításának kérésére. Annak a későbbiek során történő felismerése, hogy a szerződésben kikötött számítási mód kedvezőtlen díjfizetési kötelezettséget állapít meg valamelyik fél terhére, nem minősül olyan körülményváltozásnak, amely a bírói szerződésmódosítást megalapozná.

Visszamenőleges hatállyal bírói szerződésmódosításra egyébként sincs lehetőség.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.315/2010.)

59. BDT 2011/11/195., eBDT2011. 2578.

I. A kivitelezői késedelem felróhatósága alól kimentő körülmény a tervmódosítás, amely olyan pótmunka, amelyet a kivitelezőnek előzetesen a vállalt teljesítési határidőben kalkulálnia nem kellett. Nincs jelentősége, hogy a kivitelező a teljesítési határidő módosítását az elrendelt pótmunka miatt külön nem kérte.

Az őszi kivitelezésre azonban a vállalkozónak a szerződéskötéskor kell felkészülnie, a szokásostól eltérő, rendkívüli időjárás bizonyításának hiányában a csapadékos időjárási viszonyok akadályozó hatására a késedelem alóli kimentés érdekében eredménnyel nem hivatkozhat.

II. A kivitelezési szerződési láncolatban a jogosult az ő megrendelője felé a fővállalkozási szerződés alapján teljesített kötbért – kártérítési jogcímen – akkor háríthatja át az alvállalkozójára, ha kizárólag a közreműködőjének felróható szerződésszegés folytán fizet nagyobb összegű kötbért annál, mint amennyi a közreműködőjétől neki jár. Ha a szerződésszegés kizárólag az alvállalkozónak róható fel, helye lehet a fizetett és a kapott kötbér közötti különbözet áthárításának az alvállalkozóra. Ha viszont a késedelem mind a fővállalkozónak, mind az alvállalkozónak felróható, a közreműködőt a bíróság a kötbérkülönbözet tekintetében kártérítésre csak akkor kötelezheti, ha pontosan meghatározható a késedelemnek az a része, amelyért kizárólag az alvállalkozó felelős.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.423/2010.)

60. BDT 2011/12/212., eBDT2011. 2595.

A fővállalkozó a megrendelőjének fizetett, és az alvállalkozótól kapott késedelmi kötbér közötti különbözetet kárként akkor háríthatja át az alvállalkozóra, ha kétséget kizáró módon bizonyítani tudja, hogy a késedelem kizárólag az alvállalkozónak róható fel. Ha pedig a késedelem mind a fővállalkozónak, mind az alvállalkozónak felróható, az alvállalkozót a bíróság a kötbérkülönbözet tekintetében kártérítésre akkor kötelezheti, ha meghatározható a késedelemnek az a része, amelyért kizárólag ő felelős.

Önmagában az a körülmény, hogy a kötbérkülönbözet áthárításának nincs helye, a vállalkozót nem zárja el attól, hogy az alvállalkozóval szemben a közöttük létrejött szerződés alapján az abban foglaltak szerinti késedelmi kötbért követelje.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.438/2010.)

61. BDT 2011/12/213., eBDT2011. 2596.

Amennyiben a lízingszerződés megszűnése után a lízingbeadó a visszavett lízingtárgyat értékesíti, és igazolja, hogy a lízingelt vagyontárgy értékesítése piaci körülmények között, több ajánlat beérkezése után történt, a lízingbevevőt, illetve a kezest terheli annak bizonyítása, hogy a visszavett vagyontárgy forgalmi értéke a főkötelezett tartozásába beszámított piaci (ajánlati) árnál lényegesen magasabb volt. A kötelezetteket terheli annak bizonyítása, hogy a lízingbeadó a visszavett lízingtárgyat áron alul értékesítette.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.570/2010.)

62. BDT 2011/12/214., eBDT2011. 2597.

I. Amennyiben a felek a szerződésben évi 54%-os mértékű késedelmi kamatot kötnek ki – amely megfelel a szerződéskötés időpontjában a jegybanki alapkamat kétszeresének –, a bíróság a felek által túlzott mértékben megállapított késedelmi kamatot a mindenkori jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő mértékű kamat fizetésére mérsékelheti.

II. Amennyiben a pénzügyi lízingszerződés kezesével szemben végrehajtási záradék alapján indult végrehajtási eljárás, a kezes a fizetési kötelezettsége fennállásának hiányát vagy megszűntét megállapításra irányuló keresettel nem érvényesítheti, hanem végrehajtás megszüntetése iránti pert indíthat. A keresetet végrehajtást elrendelő illetékes bíróság előtt kell előterjesztenie, mely perben mindazokra a tényekre és körülményekre hivatkozhat – akár a szerződés érvénytelenségére is –, amelyekkel védekezhetne abban a perben, amit a végrehajtást kérő záradékolási kérelem helyett ellene indíthatna.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.465/2010.)

2010. év

63. BDT 2010/1/4., eBDT2010. 2173.

Amennyiben a használt gépkocsira létrejött adásvétel fogyasztói szerződésnek minősül, a kigyulladt gépkocsi hibás teljesítését vélelmezni kell, és az eladót terheli a bizonyítási kötelezettség, hogy a hiba (tűz) oka az átadás után keletkezett.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.115/2008.)

64. BDT 2010/1/9., eBDT2010. 2178.

I. Ha a kivitelező megfelelő tervdokumentáció, a kivitelezés szempontjából lényeges adatok hiányában vállalkozik és végzi a munkát, a műszaki és jogi következményeket, kockázatot részben magára vállalja, az ebből eredő rendellenességekért fennáll a felelőssége.

II. A felvállalt munkaeredmény szerződésszerű megvalósítása a tervező és a kivitelező részéről a megrendelő irányában közös kockázatviselést is jelent, a hibás teljesítés kárkövetkezményeiért felelősségük a megrendelővel szemben egyetemleges.

III. A szolgáltatás hibájában álló kárigény (tapadókár) esedékessége a hibás teljesítés időpontjával azonos, mivel a jogosultnál azáltal keletkezik a kár, hogy a teljesítéskor kapott értékcsökkent (hibás) dolgot. Amennyiben a jogosult a kártérítési igénye érvényesítésével indokolatlanul késlekedik, nem hárítható át a kötelezettre az a kár, amely a késedelmes igényérvényesítés következménye. Ilyennek minősül különösen az időközi állagromlás, a javítás terjedelmének, illetve költségének az időközi áremelkedések miatti megnövekedése. Ilyen esetben a kijavítás költségeinek, a kár összegének számítása során az igényérvényesítés elvárható időpontja szerinti műszaki állapotot és az akkori árakat kell figyelembe venni, és a jogosulti késedelem miatt a károsult az értékviszonyok kompenzációjára szolgáló késedelmi kárkamatra sem tarthat igényt.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.368/2008.)

65. BDT 2010/1/10., eBDT2010. 2179.

A nemzetközi adásvételről szóló Bécsi Vételi Egyezmény értelmében a vevő elveszti azt a jogát, hogy az áru minőségi hibájára hivatkozzék, ha erről az eladót a hiba megjelölésével ésszerű időn belül nem értesíti. A minőség megvizsgálására, a hiba felfedezését követően az eladó értesítésére a szerződésben kikötött határidő ezért jogvesztő jellegű.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.379/2008.)

66. BDT 2010/2/24., eBDT2010. 2193.

A visszatartási jog gyakorlása folytán a jogalap nélküli birtokos a felelős őrző jogállásába kerül; a jogszerűen gyakorolt visszatartási jog időtartama alatt használati díj fizetésére nem köteles, ha a felelős őrzés alatt a dolgot nem használja. Ha azonban a visszatartás, a felelős őrzés alatt az ingatlant használja, a dolog használatából kielégített szükséglet vagy elért megtakarítás, mint elfogyasztott haszon fejében használati díj fizetésére köteles.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.287/2008.)

67. BDT 2010/2/29., eBDT2010. 2198.

I. A felek a vállalkozói díjat utólagos, tételes felmérésre utalással határozzák meg, ha a szerződésben megjelölt díj prognosztizált (előirányzott, tervezett) tételes árajánlat, akkor is, ha az árajánlatban szereplő egységárak alkalmazásában a felek véglegesen megállapodtak. Tételes felmérésnél a kivitelező a többletmunkákat és a pótmunkákat egyaránt érvényesítheti, mivel valamennyi általa ténylegesen elvégzett, műszakilag indokolt munkatételt a felmérésben feltüntethet.

II. Amennyiben a kivitelező a munka elvégzésére a szerződésben irreálisan rövid teljesítési határidő kikötése mellett vállalkozik, ez a részéről olyan szerződéskötési gondatlanság (culpa in contrahendo), amely az emiatt bekövetkező késedelem felróhatósága és kötbérfizetési kötelezettsége alól nem mentesít.

A kivitelező által kiállított számlában meghatározott díj azon része után, amelyet a megrendelő alaptalanul vitatott, késedelmi kamat fizetésére köteles.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.149/2008.)

68. BDT 2010/2/30., eBDT2010. 2199.

Amennyiben a pénzintézet a kölcsönszerződésben a folyósítást további kezességvállaláshoz köti, a kikötés a pénzintézet számára – a feltétel bekövetkezésétől függően – arra ad hatalmasságot, hogy a szerződéstől egyoldalú jognyilatkozattal elálljon, a teljesítést – a kölcsön további folyósítását – részben vagy egészben megtagadja. A pénzintézetnek jogosultsága, de nem kötelessége a kezességvállalás elmaradása esetén az elállási jog gyakorlása; ezt megelőzően a kölcsönösszeg egy részének átutalása a részéről szerződésszegést nem valósít meg.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.369/2008.)

69. BDT 2010/4/78., eBDT2010. 2247.

A felek szabadon bocsátkozhatnak szerződési tárgyalásokba, és nem tartoznak felelősséggel – utaló magatartás címén sem – a megállapodás elmaradásáért. Ha a felek közötti megállapodás nem terjed ki valamely piacon a kizárólagos forgalmazási jog kikötésére, akkor az ennek reményében költekező fél utaló magatartás címén nem követelheti az üzleti elképzelései meghiúsulása miatti kárát.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.214/2009.)

70. BDT 2010/5/81., eBDT2010. 2250.

A támogatási szerződésben az egyik fél költségvetési eszközökből juttat támogatást meghatározott célra, a szerződés megkötését ezért közigazgatási (pénzügyi) döntések előzik meg, és a szerződés tartalmává válnak a juttatással kapcsolatos közigazgatási (pénzügyi) – nem polgári jogi – szabályok is. A támogatási szerződést másfelől a juttató fél azért köti, mert a felek közötti jogviszonyban a polgári jogi szerződési szabályokat kívánja alkalmazni. A támogatási szerződés ezért vegyes – polgári jogi és közigazgatási (pénzügyi) jogi elemeket tartalmazó – szerződés, amelyből eredő jogvita elbírálása során annak van jelentősége, hogy a vita a szerződés mely – polgári jogi vagy közjogi – elemét érinti.

A más jogági jogszabály a szerződés érvénytelenségét – kifejezett rendelkezés hiányában – akkor okozza, ha a jogszabály értelmezéséből nyilvánvaló módon megállapítható, hogy a külön jogszabály az egyéb, más jogági szankciók mellett a szerződés érvényességét sem kívánja megengedni.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.109/2009.)

71. BDT 2010/5/83., eBDT2010. 2252.

I. Az adásvételi szerződés vevőjének bűncselekményt megvalósító magatartása önmagában a szerződés semmisségét nem eredményezi, a tévedésbe ejtés (a csalás) polgári jogi szempontból megtévesztés jogcímén a szerződés megtámadhatóságát alapozza meg.

II. Az érvénytelenség jogkövetkezményeként az eredeti állapot helyreállítása kihat az érvénytelen szerződésen alapuló további jogszerzőkre is. Amennyiben a további jogszerzők a jogügyletet jogelődjüknek az ingatlan-nyilvántartásba már bejegyzett jogára tekintettel, annak fennállásában bízva kötötték, a szerződésük önmagában a jogelőd ingatlan-nyilvántartási jogának törlése miatt nem érvénytelen, hanem az eladó javára szóló bejegyzés törlése miatt a szerződés teljesítése utóbb lehetetlenné válik.

Azzal szemben, aki további bejegyzés folytán, az előző bejegyzés érvényességében bízva jóhiszeműen szerzett jogot, a bejegyzéstől számított három év alatt lehet a törlési keresetet megindítani.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.279/2009.)

72. BDT 2010/5/87., eBDT2010. 2256.

A megrendelő önkormányzat és a kivitelező az árvízvédelmi munkákra irányuló vállalkozási szerződésben a törvény diszpozitív rendelkezései folytán érvényesen megállapodhatnak abban, hogy a megrendelő vállalkozói díjfizetési kötelezettsége legfeljebb az állam által szükségesnek és indokoltnak minősített, az erre a célra létesített vis maior keretből a megrendelő részére átutalt összeg erejéig áll fenn.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.405/2008.)

73. BDT 2010/6/104., eBDT2010. 2273.

I. A kötelező alkalmassági idő nem azt az időtartamot jelenti, ameddig a dolognak szakmai értelemben a jellemző tulajdonságai alapján a rendeltetésszerű használatra alkalmasnak kell lennie, vagyis nem azonos a dolog szakmailag elvárható élettartamával. Kizárólag jogi fogalom, és azt az időtartamot jelenti, melyen belül – három évet meghaladóan is – lehet még a szavatossági jogokat gyakorolni. A törvény a szavatossági igény érvényesítésére határoz meg jogvesztő határidőt, mely nem vonatkozik a hibás teljesítéssel okozott kár megtérítése iránti igény érvényesítésére.

II. Jogi értelemben hibás teljesítésről nincs szó, ha a dolog köznapi értelemben vett hibája azért jelentkezik, mert a szakmailag elvárható élettartam letelt. Az elhasználódott, amortizálódott épületszerkezetek felújítása, kicserélése, pótlása a tulajdonos üzemeltető feladata, az élettartam eltelte miatti érdeksérelem orvoslására a hibás teljesítés nem szolgálhat.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.077/2009.)

74. BDT 2010/6/106., eBDT2010. 2275.

A közös tulajdonban és használatban álló épületrészek hibái miatt az igények érvényesítése során a társasház tagjai nem külön-külön, hanem a tulajdonközösség tagjaiként a többi taggal együtt – együttes jogosultakként – léphetnek fel a kötelezettel szemben. A társasház tulajdonostársainak közössége – az általa viselt közös név alatt – jogosult a közös tulajdonban álló épületrészek hibás teljesítéséből eredő szavatossági, jótállási vagy kártérítési igények érvényesítésére.

Hibás teljesítés esetén az elévülés nyugvását eredményező menthető ok megítélése során annak van jelentősége, hogy az adott hiba fennállta, keletkezési oka, az érdeksérelem nagyságrendje és természete a laikus megrendelő számára mikor vált egyértelműen felismerhetővé.

(Szegedi Ítélőtábla:Gf.I.30.131/2009.)

75. BDT 2010/6/109., eBDT2010. 2278.

A megrendelő a közbeszerzési eljárás eredményeként létrejött építési szerződéstől is jogosult elállni, ha a kivitelező kifogásai, újabb igényei miatt alappal következtethet arra, hogy a vállalt teljesítési határidőn belül a kivitelező nem vagy csak számottevő késedelemmel tudna teljesíteni, és ez számára a közbeszerzéshez kapcsolódó támogatások, források elvesztése miatt súlyos érdeksérelemmel járna.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.089/2009.)

76. BDT 2010/6/110., eBDT2010. 2279.

A kártérítési felelősség alóli kimentés szempontjából nincs jelentősége annak, hogy a kötelezett első alkalommal kötött állattartásra termékértékesítési szerződést, és ennek során „tőle elvárhatóan” járt el az állatok gondos tartása körében. A polgári jogban a törvény rendelkezése folytán a kártérítési felelősség alól a „tőle elvárható” magatartás nem mentesít, a kimentéshez szükséges „általában elvárható” magatartást pedig a termelői tevékenységre szakosodott, professzionális vállalkozó felkészültségéhez kell mérni.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.096/2009.)

77. BDT 2010/7-8/122., eBDT2010. 2291.

I. A Cstv. 40. § (1) bekezdés c) pontja alkalmazása során a hitelező előnyben részesítése nem azt jelenti, hogy a vevő által beszámított ellenkövetelés jogszerűtlen volt, hanem azt, hogy a vevő – más hitelezőktől eltérően – a megkötött adásvételi szerződés eredményeként a beszámítás folytán az adóssal szemben fennálló teljes követeléséhez hozzájut.

II. A Cstv. 40. §-ában meghatározott jogügylet eredményes megtámadása esetén a Ptk.-nak az érvénytelen szerződésre vonatkozó rendelkezéseit, az érvénytelenség jogkövetkezményeit kell alkalmazni. Ennek során – az ingatlan adásvételi szerződés érvénytelensége esetén – az ingatlannak az adós vagyonába történő visszajuttatása érdekében rendelkezni kell a korábbi tulajdoni állapot helyreállításáról. Az érvénytelenség jogkövetkezményeként az eredeti állapot helyreállítása körében – pénzfizetés esetén – a vevőknek követelésüket a felszámolási eljárásban kell érvényesíteniük.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.045/2009.)

78. BDT 2010/7-8/123., eBDT2010. 2292.

I. A hitelező szerződés érvénytelensége iránti kereshetőségi joga – amely külön jogszabály, a Cstv. rendelkezésén alapul – fennáll akkor is, ha az adós és a vele szerződő fél közötti szerződés érvénytelensége jogkövetkezményeként ingatlan tulajdonjoga visszaállítását kéri.

II. Az érvénytelen szerződés érvényessé nyilvánítása, illetve az eredeti állapot helyreállítása az érvénytelen szerződés egyenrangú jogkövetkezményei. A bíróság – ha ez ellen a felek nem tiltakoznak – az eredeti állapot helyreállítása helyett az érvénytelenségi ok miatt keletkezett érdeksérelmet kiküszöbölheti, a módosított tartalommal a szerződést érvényessé nyilváníthatja, és ennek megfelelő marasztalást hozhat.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.051/2010/4.)

79. BDT 2010/7-8/125., eBDT2010. 2294.

Ha a kivitelező a szerződésben vállalt munkát befejezi, az előállt létesítmény azonban a rendeltetésszerű használatra nem alkalmas, és emiatt a próbaüzem (átadás-átvétel) eredménytelen, nem a késedelem, hanem a hibás teljesítés jogkövetkezményei alkalmazhatók.

Ha a vállalkozó a szerződésben a tervdokumentáció elkészítését is vállalta, kiviteli tervet azonban nem készített, a terv hiányából eredő műszaki és jogi következmények a kivitelező kockázatához tartoznak, az ebből eredő bármely rendellenességért a felelőssége fennáll.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.646/2009/5.)

80. BDT 2010/9/143., eBDT2010. 2312.

Ha a felek azért keltik azt a látszatot, hogy közöttük ingatlanra vonatkozó adásvételi szerződés jött létre, mert az ingatlan felújításához szükséges bankkölcsön felvételére csak a vevő jogosult, az ingatlan tulajdonjogának átruházására azonban egymás közötti viszonyukban ténylegesen megállapodás nem jött létre, az adásvételi szerződés színlelt, semmis.

Amennyiben az érvénytelen szerződés alapján kizárólag a vevő részéről történt teljesítés, a visszajáró pénzszolgáltatás után a mindenkori törvényes kamattal megegyező mértékű egyenértéki kamat jár, mivel a másik fél ilyen esetben úgy használja más pénzét, hogy annak nincs megfelelő ellentételezése, és hiányzik a pénzhasználat ingyenességének a jogcíme.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.164/2009.)

81. BDT 2010/9/144., eBDT2010. 2313.

I. A házastársi életközösség alatt a közös építkezés folytán ingatlan-nyilvántartáson kívül tulajdoni részarányt szerzett házastárs keresetet terjeszthet elő a másik házastárs által a tulajdoni hányadára is megkötött ajándékozási szerződés érvénytelensége iránt. Az ajándékozó lehetetlen szolgáltatásra vállal kötelezettséget, ha olyan dolog tulajdonjogát ruházza át, amelynek (részben) nem tulajdonosa és megszerzése sem lehetséges. A lehetetlen szolgáltatásra irányuló szerződés semmis.

II. Az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jog alapjául szolgáló szerződés érvénytelenségét – jogi érdekeltségének igazolása esetén – az is kérheti, akinek nincs és nem is volt az adott ingatlan tekintetében az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett joga, adott esetben a tulajdonjogot ingatlan-nyilvántartáson kívül szerezte meg. Amennyiben ilyen esetben a bíróság megállapítja a szerződés érvénytelenségét, annak jogkövetkezményeként az eredeti állapot helyreállítása a tulajdonjog ingatlan-nyilvántartásból való törlésével valósul meg.

III. Az ingatlan-nyilvántartáson kívül jogot szerző személy az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogszerzővel szemben akkor nem érvényesítheti megszerzett jogát, ha a további jogszerző jóhiszemű volt. Jóhiszemű jogszerzőnek az minősül, aki az ingatlan-nyilvántartásban bízva ellenérték fejében szerez jogot. Ha a bejegyzett jogszerző az ingatlan tulajdonjogát ajándékozás jogcímén, azaz ingyenesen szerezte, tulajdonszerzésre az ingatlan-nyilvántartáson kívüli tulajdonossal szemben alappal nem hivatkozhat.

IV. A jogosult az ajándékozási szerződés érvénytelenségének jogkövetkezményeként és az ingatlan-nyilvántartáson kívül szerzett tulajdonjoga alapján marasztalást kérhet, nevezetesen a bejegyzett tulajdoni hányad csökkenésének átvezetését és az őt megillető tulajdoni hányad ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzését, ennek tűrését. Megállapítási kereset előterjesztésének ilyen esetben nincs helye.

(Szegedi Ítélőtábla:Pf.II.20.455/2009.)

82. BDT 2010/9/145., eBDT 2010. 2314.

Az adós képviseletében eljáró felszámoló jogi érdekeltsége fennáll az adós gazdasági társaság üzletrészére létrejött adásvételi szerződés színleltsége miatt az érvénytelenség jogkövetkezményeinek levonása iránt, ezért ilyen per megindítására kereshetőségi joggal rendelkezik.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.383/2009.)

83. BDT 2010/9/149., eBDT2010. 2318.

Ha a kivitelező a megrendelő által leigazolt, elismert vállalkozói díjelőleg követelését a pénzintézetre visszterhes engedményezéssel faktorálja, az engedményessel szemben a kötelezett nem hivatkozhat arra, hogy utóbb, az értesítés időpontját követően az építési szerződéstől elállott, és a kivitelezővel szemben elszámolási vitája keletkezett.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.576/2008.)

84. BDT 2010/10/162., eBDT2010. 2331.

I. A meghatalmazás, mint egyoldalú jognyilatkozat tévedésre vagy megtévesztésre alapított megtámadása akkor lehet sikeres, ha a meghatalmazó bizonyítja, hogy jognyilatkozata megtételekor lényeges körülmény tekintetében tévedésben volt, illetve tévedését a meghatalmazás címzettje okozta vagy felismerhette.

II. Az érvénytelen meghatalmazás alapján eljáró álképviselő cselekménye a képviseltet nem köti. A képviselt utólagos jóváhagyása hiányában az álképviselő jognyilatkozata alapján a képviselt és a másik szerződő fél között szerződés nem jön létre. Szerződés létrejöttének hiányában a jogalap nélküli gazdagodás szabályait kell alkalmazni. A képviselt által előterjesztett kereset az álképviselő és a másik szerződő fél egymás közötti jogviszonyából eredő követelésekre nem terjedhet ki.

III. A meghatalmazás érvénytelensége és a szerződés létre nem jötte csupán az indoka az ingatlan tulajdonjog törlése és a tulajdonjog visszajegyzése ingatlan-nyilvántartási elrendelésének, az indokok rendelkező részben történő kimondásának ezért – a Pp. 123. §-a szerinti megállapítási kereset hiányában – nincs helye.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.150/2009.)

85. BDT 2010/10/169., eBDT2010. 2338.

Ha a felek közös célja pályázati programban való együttes részvétel, és ennek érdekében közöttük gazdasági tevékenységet is igénylő együttműködés jön létre, a közös gazdasági érdekeik előmozdítására és erre irányuló tevékenységük összehangolására létrehozott, együttműködést célzó megállapodás – „konzorcium” elnevezésétől függetlenül – tartalmilag koordinatív polgári jogi társaság létrejöttét eredményezi.

A konzorcium valamelyik tagja által kötött szerződésből eredő tartozásokért a tagok felelőssége egyetemleges.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.023/2009.)

86. BDT 2010/11/187., eBDT2010. 2356.

A villamosenergia szolgáltatására létrejött közüzemi szerződés felróható megszegését eredményezi, ha a rendkívüli természeti esemény (vihar) miatt fellépő üzemzavar elhárítása körében a szolgáltató a hívásbejelentő és hibaelhárító rendszert nem az adott esetben elvárható módon működteti.

A szerződésszegéssel okozati összefüggésben a szolgáltató a fogyasztónak a halnevelő rendszerben a halak pusztulásából eredő teljes káráért felelősséggel tartozik.

(Szegedi Ítélőtábla:Gf.III.30.508/2008.)

87. BDT 2010/12/200., eBDT2010. 2369.

I. Ha a megrendelő a szállítási szerződéstől hibás teljesítés címén alaptalanul áll el, az általános elállási jogát ugyan jogszerűen gyakorolhatja, a szállítónak okozott kárt azonban – kártalanításként – meg kell térítenie.

II. Az elmaradt vagyoni előny az az érték, amellyel a károsult vagyona gyarapodott volna, ha a károsító magatartás nem következik be, és nem szakítja meg azt az oksági kapcsolatot, amely a vagyon gyarapodásához vezetett volna. Kárként nem a kiesett árkülönbözet érvényesíthető, hanem figyelembe kell venni a teljesítés hiányában kieső költségeket is.

III. A károsultat terhelő kárenyhítési kötelezettség körében értékelni kell, hogy a kötelezett a szerződés megszüntetése miatt kieső forgalmazást, az ebből eredő elmaradt vagyoni előnyt milyen ésszerű időn belül pótolhatja újabb megrendelésekkel.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.169/2009.)

2009. év

88. BDT 2009/1/3., eBDT2009. 1941.

I. Az érvénytelenség alapján – a semmisség sajátosságai mellett – más polgári jogi jogintézményekhez hasonlóan a Ptk. által biztosított igényeket lehet érvényesíteni, és olyan eljárásjogi szabályok szerint, mint más magánjogi jogkövetkezmények esetében. Amennyiben tehát az érvénytelenség jogkövetkezményeként marasztalás kérhető, a megállapítás feltételei hiányoznak, annak nincs helye az ítélet rendelkező részében sem. Ha a bíróság a rendelkezésre álló adatok alapján a semmisségi ok fennállását észleli, tájékoztatja a feleket, hogy a semmisség jogkövetkezményeire vonatkozó jognyilatkozataikat – keresetüket, illetve viszontkeresetüket – előterjeszthetik. Az érvénytelenség jogkövetkezményeként ugyanis a felperes keresete csak a javára szóló – és nem az őt terhelő – marasztalásra irányulhat.

II. Érvénytelen az olyan kikötés, ahol a hitelező az adott vagyontárgy tulajdonjogát a biztosítéki opciós jog kikötése alapján a fennálló követelése fejében elszámolási kötelezettség nélkül szerzi meg a vagyontárgy valóságos értékének számbavétele nélkül.

Ha az ellenszolgáltatást nem a szolgáltatásra tekintettel határozzák meg a felek, hanem egy attól teljesen független, más jellegű ügyletből (kölcsön) eredő követelés aktuális összegszerűségéhez igazítják, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékarányossága sem mérhető össze.

III. Az érvénytelenségi ok kiküszöbölésével a szerződés (ex tunc) érvényessé nyilvánítása egyenrangú lehetőség az eredeti állapot helyreállításával. A szerződés érvényessé nyilvánítása nem csupán a feltűnő aránytalanság kiküszöbölése esetén, hanem elvileg bármilyen érvénytelenségi okra vonatkozhat; a bíróság ilyenkor a szerződés tartalmát úgy módosíthatja, hogy ezáltal az érvénytelenségi ok miatt keletkezett érdeksérelmet kiküszöböli.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.132/2007.)

89. BDT 2009/3/41., eBDT2009. 1979.

A felszámoló által az adós nevében és képviseletében nyilvános pályázat eredményeként kötött adásvételi szerződés érvénytelensége miatt az érdekelt fél igényét nem csupán az értékesítés formáira és a közjegyző igénybevételére vonatkozó, a felszámolás speciális törvényi rendelkezéseinek megsértésére alapíthatja, hanem más – elsősorban a Ptk.-ban meghatározott – jogcímeken, és az ott szabályozott határidőben is érvényesítheti.

A felszámolási eljárás során a felszámoló nem hatóságként jár el, a pályázat (árverés) eredményeként történő értékesítés ezért – eltérően a végrehajtási eljárástól – nem minősül hatósági árverésnek. A vevő tulajdonjogot nem eredeti módon szerez, hanem a pályázati értékesítés olyan átruházást eredményező szerződéskötés, amelyre a Ptk. szerződési jogi szabályai – így a szerződés érvénytelensége, megtámadása – a létrejött ügylet tekintetében alkalmazhatóak.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.214/2007.)

90. BDT 2009/3/45., eBDT2009. 1983.

Az engedményesként fellépő hitelezővel szemben a kötelezett nem számíthatja be azt az ellenkövetelését, amelyet az engedményező adóssal szembeni felszámolási eljárásban a törvényben előírt határidőn belül hitelezőként nem jelentett be. Az engedményes (jogutód) helyzete semmilyen tekintetben nem lehet ugyanis hátrányosabb, mint az engedményezőé (jogelődé) volt, így a beszámítási kifogás sem lehet szélesebb terjedelmű, mint ahogy az a kötelezettet az engedményezővel szemben megillette.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.409/2007.)

91. BDT 2009/3/52., eBDT2009. 1990.

Az építési szerződésből eredő, vállalkozói díj megfizetése iránti kereseti kérelem előterjesztése esetén a perindítás tényének az ingatlan-nyilvántartásban való feljegyzése nyilvánvalóan alaptalan kérelem akkor is, ha a vállalkozó az általa beépített anyagok értékére figyelemmel közös tulajdon keletkezésére hivatkozik.

(Szegedi Ítélőtábla: Gpkf.I.30.436/2007.)

92. BDT 2009/4/64., eBDT2009. 2002.

A tartási szerződés nem támadható meg a szolgáltatás és ellenszolgáltatás közötti feltűnő aránytalanság jogcímén, mert jellegénél fogva nem állapítható meg, hogy a szerződéskötéskor mi volt a szolgáltatás és ellenszolgáltatás aránya.

A tartási szerződést az eltartott súlyos betegségének az eltartók általi előzetes ismerete nem teszi feltétlenül érvénytelenné, ellenkező esetben a gyógyíthatatlan betegségben szenvedők életük legnehezebb időszakában maradnának ápolás és gondozás, támasz és segítség nélkül.

A színlelés kétoldalú tudatos magatartás, amikor a felek közös akarata arra irányul, hogy a szerződést ne kössék meg, illetve ahhoz jogkövetkezmények ne fűződjenek. Olyan esetben viszont, amikor a szerződő felek szándéka a vagyonátruházásra valóságos, az ilyen megállapodásra a színlelt szerződés jogkövetkezményeit alkalmazni nem lehet.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.276/2007.)

93. BDT 2009/4/66., eBDT2009. 2004.

Az önkormányzati vagyonba tartozó, korlátozottan forgalomképes vagyontárgyra létrejött bérleti szerződés érvényességét nem érinti az ügylet szerinti értékhatár esetleges túllépése, illetve az értékbecslés hiánya. Önmagában más jogági – közigazgatási jogi – szabályokat sértő szerződés a polgári jog szempontjából nem érvénytelen, csak akkor, ha a más jogági jogszabály kifejezetten rögzíti, hogy az adott jogi norma megsértése egyúttal a szerződés érvénytelenségét is okozza.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.II.30.498/2006.)

94. BDT 2009/4/69., eBDT2009. 2007.

A külföldi gyártó és a belföldi forgalmazó között bizományi szerződés nem jön létre, ha a forgalmazó a termékeket adásvételi szerződéssel megvásárolja, majd a saját tulajdonú készletként nyilvántartott árucikkeket további viszonteladóknak, felhasználóknak továbbértékesíti. Kereskedelmi ügyletének hasznát ilyenkor az alkalmazott árrés fedezi, külön kikötés hiányában jutalékra nem jogosult.

Ha a felek a termék forgalmazásához kapcsolódó gazdasági együttműködésüket jogilag értékelhető szerződéses formába nem foglalják, szerződés hiányában „kizárólagos forgalmazói jog” (mint vagyoni értékű jog) sem keletkezik, emiatt a gazdasági kapcsolat megszűnésekor a forgalmazó ilyen követeléssel nem léphet fel a gyártóval szemben.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.332/2007.)

95. BDT 2009/5/85., eBDT2009. 2023.

I. A képviselet alapulhat törvényen, jogi személy szervezeti szabályzatán (törvényes, illetve szervezeti képviselet), illetve jogügyleten (ügyleti képviselet). A Gt. a képviseleti jogkör szempontjából nem minősül lex specialis – a Ptk. ügyleti képviseleti szabályait kizáró – jogszabálynak, mivel a Gt. szervezeti (törvényes) képviseletre és a Ptk. ügyleti képviseletre vonatkozó rendelkezéseit egymás mellett, kiegészítőleg kell alkalmazni. A gazdasági társaság nevében az ügyvezetőtől származó és cégszerűen aláírt meghatalmazás alapján az ügyleti képviselő szerződést köthet.

II. A vállalkozási szerződés megkötése a törvény erejénél fogva főszabályként nincs írásbeliséghez kötve; ha pedig a felek a szerződésben külön írásbeli alakot rendeltek, a vállalkozási szerződés teljesítése az alaki fogyatékosságot orvosolja.

A vállalkozó terhére azonban kötbért érvényesen csak írásban lehet kikötni. Az alaki követelmény – az írásbafoglalás – a vállalkozó kötbérkötelezettséget felvállaló jognyilatkozatára vonatkozik, az elfogadó nyilatkozat a jogosult részéről nincs alakszerűséghez (írásbafoglaláshoz) kötve.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.019/2008.)

96. BDT 2009/6/102., eBDT2009. 2040.

I. A parkolási rendszer bevezetésére és folyamatos használatára – mint vagyoni értékű jogosultságra – létrejött szerződés olyan vegyes, atipikus megállapodás, amely a felhasználási, a haszonbérleti szerződés elemeit hordozó, a gyakorlatban elterjedt franchise szerződéshez hasonló jogviszonyt eredményez.

II. A parkolási rendszerek „piacán” nem a lakosság, hanem a szolgáltatást felhasználó önkormányzatok (általuk ere alapított cégek) minősülnek fogyasztónak (vevőnek); a „rendszergazda” és a fogyasztó (vevő) egymásnak – a tisztességtelen piaci magatartás szempontjából – nem versenytársai.

A parkolási rendszer hasznosítására vonatkozó szerződés megszegése önmagában tisztességtelen piaci magatartást nem jelent, ahhoz a szerződésszegés jogkövetkezményei fűződnek.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.291/2008.)

97. BDT 2009/6/104., eBDT2009. 2042.

I. Amennyiben a tartós, határozott időre létrejött szerződés a megrendelőnek felróható okból meghiúsul, a kieső – több mint 10 éves – időszakra az elmaradt haszon számítása során a reálisan várható árbevétel, és az elmaradó költségek összegének különbözetét kell alapul venni. A kárszámítás során nem a tervezett (prognosztizált) árbevétel az irányadó, hanem az a hozamkiesés, amit reális és ellenőrizhető adatok igazolnak.

II. Az elmaradó vagyoni előny esetében lényeges, hogy milyen esélye lett volna a vagyonnövekedés bekövetkeztének, azaz: a jövőbe vezető virtuális okozati összefüggés milyen távlati határok között fogadható el. Az előreláthatósági elv alkalmazásával a valószínűsíthető előnyöknek (haszonnak) csak az esély mértékével arányban álló része ítélhető meg kártérítésként.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.216/2008.)

98. BDT 2009/7-8/126., eBDT2009. 2064.

A jelentős létszámú, tömeges mennyiségben vásárolt napos baromfi esetében a felek a szerződésben meghatározhatják azt a százalékos mennyiséget, amely határon belül a hibás (beteg) egyedek száma az egész állomány szempontjából hibás teljesítést nem eredményez. Külön kikötés nélkül, a szakmai szokásokból is következhet a hibás (beteg, elhullott) egyedek elfogadható százalékos aránya.

A szerződés tartalmává váló szakmai szokások által kialakított százalékos határokon belül a beteg, elhullott egyedekre a jogosultnak számítania kell, ilyenkor a napos állomány hibás teljesítéséről nincs szó. Mindazok a hibák ugyanis, amelyekre a szolgáltatás természetéből, tulajdonságaiból adódóan a vevőnek – a szerződéskötés körülményeit is figyelembe véve – ésszerűen számolnia kell, a terhére esnek, mivel ennek ismeretében köt szerződést.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.548/2007.)

99. BDT 2009/7-8/128., eBDT2009. 2066.

I. Az esetleges alaptalan perlés önmagában nem tisztességtelen piaci magatartás; a jogszerű vagy jogszerűtlen igényérvényesítés jogkövetkezményét a bírósági döntések jelenítik meg.

II. A szerződésen kívüli (deliktuális) és a szerződésszegési (kontraktuális) felelősség közötti alapvető különbség abban áll, hogy a kontraktuális felelősség érvényes szerződést feltételez, és a kártérítés a szerződésben foglalt valamely kötelezettség megszegésének szankcionálását jelenti. A deliktuális felelősség esetében ilyen kettősség nincs: a károkozó és a károsult közötti kapcsolatot a károkozás ténye hozza létre. A kártérítés iránti igény deliktuális vagy kontraktuális jellege nem attól függ, hogy az igényérvényesítő azt hogyan nevezi, minősíti.

III. A beszámítási kifogás akkor ítélt dolog, ha annak a bíróság helyt ad. Egy korábbi perben már elbírált és elutasított, beszámítási kifogásként érvényesített igény egy újabb perben ismételten érvényesíthető, és azt érdemben kell elbírálni.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.516/2007.)

100. BDT 2009/7-8/131., eBDT2009. 2069.

A felek érvényesen megállapodhatnak olyan vegyes szerződésben, amelyben a vállalkozó autópálya építéshez szükséges gépparkot és ehhez kezelő személyzetet biztosít, a munkafolyamat megszervezésében, irányításában azonban a megrendelőt illeti meg az utasítási jog, és a megrendelő biztosítja a munkavégzés egyes tárgyi feltételeit is. A vállalkozó ilyenkor az eredmény megvalósítására csak a megrendelő által adott utasítások korlátai között köteles (bérmunka-szerződés).

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.114/2007.)

101. BDT 2009/9/145., eBDT2009. 2083.

I. Ha az ingatlanközvetítésre irányuló szerződés hatálya alatt kerül sor az ingatlan értékesítésére, vélelem szól amellett, hogy az értékesítés a megbízott ingatlanközvetítő eredményeként történt, az ellenkező bizonyítása a megbízót terheli. Amennyiben viszont az értékesítés az ingatlanközvetítési szerződés megszűnése utáni időszakra esik, a vélelem nem érvényesül, hanem az ingatlanközvetítőt terheli annak bizonyítása, hogy a szerződés megszűnése ellenére az értékesítés még az ő közvetítő tevékenységének az eredménye.

II. Tisztességtelen az ingatlanközvetítésre vonatkozó általános szerződési feltételek kikötése, ha az ingatlanközvetítő akkor is követelheti a díjat (jutalékot), amennyiben a megbízó egyértelműen bizonyítja, hogy a vevő az értékesítési szándékról nem a megbízott közvetítői (hirdetési) tevékenysége eredményeként szerzett tudomást. Tisztességtelen az a kikötés is, amely az ingatlanközvetítési szerződés megszűnése utáni egy éven belül olyan esetre is díjfizetési kötelezettséget ír elő a megbízó terhére, amikor nem bizonyítható, hogy az adásvétel a megbízott korábbi közvetítői tevékenységével okozati összefüggésben jött létre.

(Általános szerződési feltételek ügyészi közérdekű keresettel való megtámadása.)

(Szegedi Ítélőtábla:Pf.I.20.469/2007.)

102. BDT 2009/9/149., eBDT2009. 2087.

A versenyeztetési eljárásra (pályázat, árverés) általánosan irányadó szabályokat sem a Ptk., sem külön törvény nem tartalmaz; külön jogszabályi rendelkezések egyes nevesített versenyeztetési eljárásokra vonatkoznak.

Érvényes kikötés, ha a pályázat kiírója olyan jogfenntartással él, amelyben tájékoztatja a pályázókat, hogy a beérkezett ajánlatok tartalmától függetlenül a pályázatot indokolás nélkül eredménytelennek nyilváníthatja.

A pályázat kiírója a szerződéskötést megtagadhatja, ha a felhívásban ezt a jogot kifejezetten kikötötte.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.145/2008.)

103. BDT 2009/9/150., eBDT2009. 2088.

A kötelező jótállási idő alatt észlelt és bejelentett hibák miatt a jogosult jogait peres úton az általános elévülési időn belül érvényesítheti. A jótállási idő nem igényérvényesítési határidő, hanem azt jelöli, hogy a jótállásra kötelezett milyen időtartamon belül köteles a dolog hibátlansága tekintetében fokozott helytállásra.

A jótállás alapján a jogosult a szavatossági jogokkal azonos igényeket érvényesíthet, ezek között – ha törvényi feltételei fennállnak – a szerződéstől elállhat. Ha a nagyértékű új személygépkocsi rövid időközönként többször meghibásodik, és az egyes javítások ellenére újabb és újabb hibák jelennek meg, ez arra enged következtetni, hogy a kijavítás rövid idő alatt a jogosultnak a folyamatos használathoz fűződő érdekei sérelme nélkül nem lehetséges, mert a hibák felmerülésével a jövőben is számolni lehet, így függetlenül attól, hogy azok javíthatók, a jogosult a szerződéstől jogszerűen állhat el.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.528/2007.)

104. BDT 2009/9/151., eBDT2009. 2089.

I. A szerződés felbontása folytán a feleknek az eredeti állapotot kell helyreállítaniuk – a teljesített szolgáltatások visszajárnak –, azonban a szerződés felbontása a szerződés érvényes létrejöttét nem érinti, ezért az érvényes szerződéshez fűződő joghatások beálltak és hatályuk fennmarad addig, amíg a felbontás nem történt meg. Az érvényes adásvételi szerződés felbontása folytán, a teljesített szolgáltatás visszatérítési kötelezettsége miatt a felbontó szerződés fedezetelvonást valósíthat meg.

II. Nincs általános törvényi szabályozás arra nézve, hogy az adósnak a jogcím, lejárat, összeg szerint is különböző tartozásait milyen szempontok alapján kell kiegyenlítenie, amikor vele szemben egy időben több hitelezőnek áll fenn követelése. Felszámolás hiányában az adott tényállás függvényében dönthető el, hogy az adósnak melyik követelést kellett volna több hitelező közül kielégítenie.

III. Fedezetelvonó a visszterhes átruházás különösen akkor, ha: a vagyontárgy átruházása ellenszolgáltatás fejében történik ugyan, a kapott ellenérték azonban a hitelezők kielégítésére alkalmatlan; illetve az ellenszolgáltatás elszámolása más hitelező javára oly módon történik, hogy ezáltal a követelés természete szerint nem egyenlő pozíciót elfoglaló másik hitelező követelése indokolatlanul előnyösen, az igénnyel fellépő hitelező nyilvánvaló sérelmével kerül kielégítésre.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.020/2008.)

105. BDT 2009/10/168., eBDT2009. 2106.

I. Érvényes a feleknek az olyan megállapodása, amelyben a kötelezettségvállalásuk jogcímét változtatják meg, és a szállítási szerződésből eredő vételártartozást kölcsönné alakítják át. A szállítási szerződés hibás teljesítéséből eredő szavatossági kifogást a határidők letelte után az átalakított kölcsönszerződésből fakadó követeléssel szemben azonban érvényesíteni nem lehet, mivel az nem ugyanabból a jogalapból származik.

II. Ha a kölcsön személyes kötelezettje a tartozását zálogjoggal biztosítja, az alapügyletből, valamint a zálogszerződésből fakadó követelés elkülöníthető, ezért a jogosultnak lehetősége nyílik arra, hogy az egyébként személyes adóssal szemben ne a kölcsönszerződésből eredő pénzkövetelés megfizetésére tartson igényt, hanem kizárólag a dologi biztosíték – a zálogjog – alapján lépjen fel, és keresetében az adós annak tűrésére kötelezését kérje, hogy a bizonyítottan fennálló követelését a zálogtárgyként lekötött ingatlanból végrehajtás útján kielégítse. A kielégítés tűrésére irányuló keresettel szemben a kötelezett a pénzfizetésre irányuló, nem egynemű követelését beszámítási kifogás útján nem érvényesítheti.

III. A zálogtárgyból való kielégítés tűrésére irányuló kereset – amennyiben az adóssal szemben más hitelező kérelmére végrehajtási eljárás indult – tartalmilag lefedi a végrehajtási eljárásba bekapcsolódás engedélyezése iránti keresetet.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.286/2008.)

106. BDT 2009/10/172., eBDT2009. 2110.

A visszavásárlási jog egyszeri joggyakorlást jelent, megszűnik ezért, ha az arra jogosult e jogát joghatályosan gyakorolta.

Ha a visszavásárlási jog gyakorlásával létrejött adásvételi szerződéstől az eladó a vevő szerződésszegése – nem fizetése – miatt eláll, az adásvétel megszűnése nem eredményezi a visszavásárlási jog feléledését. Az elállás a szerződés érvényes létrejöttét nem érinti, ezért az elállásig terjedő idő alatt a szerződéshez fűződő joghatások érvényesen beállnak.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.202/2008.)

107. BDT 2009/10/173., eBDT2009. 2111.

I. A kivitelező teljesítésének időpontja – ameddig a szerződéses határidőtől az objektív késedelem számítható – az eredményes műszaki átadás-átvételi eljárás kezdő napja akkor is, ha az eljárás viszonylag hosszabb időn keresztül tart. A műszaki átadás a felek egymásközti szerződéses viszonyában jelenti a teljesítés megtörténtét, amitől különbözik a megrendelő részére a használatbavételi (hatósági) engedély kiadása, és amelynek időpontja – az eltérő jogi feltételek, hatósági szempontok folytán – a kivitelező teljesítésének időpontját nem befolyásolja.

II. Az objektív késedelem felróhatósága – a kötbérfizetési kötelezettség – alól a kivitelező magát kimentheti. A kimentéses bizonyítás során nem annak van jogi jelentősége, hogy az egyes akadályozó körülmények egyenként, külön-külön hány napi akadályoztatást valósítottak meg, hanem annak, hogy az objektív késedelem időtartamából a kivitelező érdekkörén kívül felmerülő körülmények összességükben hány napi késedelemmel hozhatók okozati összefüggésbe. Az egyes akadályozó körülmények miatt a kimentés időtartama nem kumulálható, mivel azok egymást időben lefedhetik, illetve – a vállalási határidő terjedelmére is figyelemmel – az akadályoztatás időtartama utóbb a kivitelezés folyamatában megfelelő munkaszervezéssel ledolgozható, csökkenthető.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.189/2008.)

108. BDT 2009/11/191., eBDT2009. 2129.

Az általános szerződési feltételnek nem kritériuma a több szerződésben történő alkalmazása, elegendő, ha az egyik szerződő fél egyoldalúan, azzal a céllal határoz meg egy feltételt, hogy azt több szerződésben használni kívánja.

Ha a fuvaroztató azzal a kikötéssel vállalja a fuvarozó fuvardíj tartozásának a kiegyenlítését, hogy az összeget az ő megbízója a részére kifizeti, az ilyen kikötés nem jelenti, hogy a kötelezett – időelőttiségre hivatkozással – korlátlan ideig megtagadhatja a teljesítést. A kötelezettnek ilyenkor is ésszerű időn belül kell eleget tennie fizetési kötelezettségének; annak kockázata pedig, hogy a kötelezett (fuvaroztató) megbízója fizetésképtelenné válik, nem a jogosultat (fuvarozót), hanem a kötelezettet (fuvaroztatót) terheli.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.296/2008.)

109. BDT 2009/11/192., eBDT2009. 2130.

A pénzintézet által a kölcsönügylet felmondását tartalmazó jognyilatkozat hatályosságához az szükséges, hogy az az adóshoz megérkezzék. Ha a felmondás nem a szerződésben külön kikötött címre érkezik, a felmondás nem hatályos.

A felmondás a szerződést a jövőre nézve szünteti meg, ahhoz – az elszámolásra is kiterjedően – visszamenőleges joghatály nem fűződik.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.465/2007.)

110. BDT 2009/11/196., eBDT2009. 2134.

Ha a kivitelezési szerződés elszámolása körében tartott tárgyalásokon a felek között a vita végleges lezárásaként megállapodás születik, közöttük anyagi jogi egyezség jön létre. Az egyezség érvényességét nem érinti a feleknek a vitás vagy bizonytalannak tartott körülményekre vonatkozó tévedése.

A kivitelező részéről a vállalkozói díj kifizetése iránti fokozott érdekeltség – „gazdasági kényszer” – önmagában nem érvénytelenségi ok; az egyezség eredményeként létrejött elszámolás jogi értelemben nem jelenti a másik szerződő fél részéről ennek a helyzetnek a tudatos kihasználását, az egyezség érvényességére kiható valamilyen akarati hiba fennállását.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.237/2008.)

111. BDT 2009/12/214., eBDT2009. 2152.

Amennyiben az egészségügyi közszolgáltatásokról gondoskodó szerv és az egészségügyi szolgáltató között szerződés jön létre, a vállalkozó az egészségügyi közszolgáltatások ellátására további alvállalkozói szerződést csak az egészségügyi közszolgáltatásokról gondoskodó szerv előzetes hozzájárulásával köthet. A külön, más jogági törvény sérelmével kötött alvállalkozói szerződés hozzájárulás hiányában érvényesen nem jön létre, mivel a külön törvény, illetve ahhoz kapcsolódó rendelet kifejezetten úgy rendelkezik, hogy a nem szabályozott kérdésekben a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.553/2007.)

112. BDT 2009/12/226., eBDT2009. 2164.

Az önkormányzatnak az alperesek egymásközti adásvételi szerződésének a semmissége iránti kereshetőségi jogát nem alapozza meg, ha a felépítmény a város által felajánlott telekingatlanon létesült, az építkezésben a város lakosai, gazdálkodó szervei közreműködtek. A közvetlen jogi érdekeltség akkor állapítható meg, ha a szerződés érvénytelensége folytán az önkormányzat tulajdonjogot szerezhet az ingatlanon.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.160/2008.)

2008. év

113. BDT 2008/2/28., eBDT2008. 1747.

Amennyiben a kivitelező a megrendelő közbenső intézkedéssel kapcsolatos késedelme, az építési engedély hiányában megkezdi a munkavégzést, ezt saját kockázatára teszi. A jogosulti késedelemre való hivatkozás nem lehet formális ürügy: csak addig és olyan mértékben tagadható meg a munkavégzés, ameddig és amilyen mértékben a jogosulti késedelem valóban, ténylegesen megakadályozza, meggátolja a kivitelezőt a munkavégzésben.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.343/2005.)

114. BDT 2008/4/63., eBDT2008. 1782.

I. A részvény nem „dolog”, hanem olyan tagsági és vagyoni jogokat, társasági részesedést megtestesítő értékpapír, amely a hasznosítás és a rendelkezés (átruházás) során dolog módjára viselkedik. Részvényátruházás esetén ezért a Ptk.-nak a dolog tulajdonjoga átruházására alkalmazott szabályai megfelelően irányadóak, és alkalmazhatók – a részvény sajátos természetéből adódó eltérésekkel – a hibás teljesítésre vonatkozó rendelkezések is.

II. A társasági részesedésre (részvényre, üzletrészre) vonatkozó adásvételi szerződés hibás teljesítését eredményezi, ha a részesedés – a részvények – forgalmi értékét meghatározóan befolyásoló társasági összvagyon csökkent értékű a szerződésben rögzített állapothoz képest, és így a részvények is szükségképpen értékcsökkentek. A jogosult ilyen esetben szavatosság címén árleszállítási igényt érvényesíthet.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.485/2006.)

115. BDT 2008/4/65., eBDT2008. 1784.

I. Hatósági ár hiányában a termékértékesítési szerződés megkötésekor a vételár mértéke a felek szabad megállapodásának a tárgya; nincs azonban akadálya, hogy a felek a vételár összegét a mindenkor hatályos ágazati miniszteri rendeletben szereplő irányárral egyező mértékben – a rendeletre utalással – határozzák meg. A Tej Terméktanács küldöttgyűlési határozata nem jogszabály, a határozat a felek által közösen meghatározott vételár mértékét, számítási módját önmagában nem befolyásolja.

II. Piaci viszonyok között a gazdasági körülmények – akár drasztikus – megváltozása az üzleti kockázat része, amely a szerződési jogi kapcsolatok tartalmát nem változtatja meg. A megváltozott piaci viszonyok miatt kialakult érdeksérelem csak a szerződési jogi eszközök igénybevételével orvosolhatók.

III. A több évre szóló mezőgazdasági termékértékesítési szerződésnek keretszerződés (előszerződés) jellege van: a felek arra is kötelezettséget vállalnak, hogy a kikötött későbbi időpontokban – adott esetben az év végén – a következő évre a termékértékesítési szerződést megkötik. Amennyiben utóbb az ellenszolgáltatás mértéke körében – az ár meghatározása hiányában – a felek között vita keletkezik, az ár meghatározását bármelyik fél a bíróságtól kérheti.

IV. Amennyiben az állam – jogszabályban – az egyedileg nem nevesített termelők javára lehetőséget biztosít, hogy veszteségük csökkentése érdekében állami támogatást igényeljenek, a veszteségcsökkentő állami támogatást a szerződő féllel szembeni követelésből levonásba kell helyezni, ez azonban nem zárja el a termelőt attól, hogy az állami támogatással nem fedezett vételárkülönbözetet a szerződéses partnertől követelje. A jogszabályon alapuló veszteségcsökkentő állami támogatás nem minősül a Magyar Állam polgári jogi kötelezettséget megalapozó, a szerződéses partner (megrendelő) vételártartozását átvállaló jognyilatkozatnak.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.524/2006.)

116. BDT 2008/5/79., eBDT2008. 1798.

I. A betéti társaság beltagja érvényesen adhat eseti jelleggel meghatalmazást a kültag részére a cég nevében történő ügylet létesítésére.

II. A váltó forgatása vagy engedményezése hiányában az alapjogviszonyból fakadó követelés engedményezésével a váltókövetelést nem szerzi meg az engedményes, függetlenül attól, hogy a váltó az engedményezett alapkövetelés biztosítékául került kiállításra.

A váltót a keltezés valóságtartalmának hiánya önmagában nem teszi „nem létezővé”, illetve „érvénytelenné”. A váltó kibocsátójától származó cégszerű aláírás hiányában azonban a kiállított okiratok nem minősülnek váltónak.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.536/2006.)

117. BDT 2008/5/81., eBDT2008. 1800.

I. A hibás teljesítés miatt a kötelezett a szolgáltatás hibájában álló, ún. tapadó kár megtérítéséért a Ptk. 310. § alapján felelősséggel tartozik.

A szolgáltatás hibájában álló kárigény (tapadó kár) esedékessége a hibás teljesítés időpontjával azonos, mivel a jogosultnál azzal keletkezik a kár, hogy a teljesítéskor értékcsökkent – hibás – dolgot kapott; az általános elévülési idő ezért ettől kezdődik.

II. A kötelezettre nem hárítható át az a kár, amely a késedelmes igényérvényesítés következménye volt, így különösen az időközi állagromlás következményei, a javítás terjedelmének megnövekedése, illetve a javítás költségeinek az időmúlás, az időközi áremelkedések miatti megemelkedése.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.445/2006.)

118. BDT 2008/5/85., eBDT2008. 1804.

I. Ha az önkormányzat nevében a polgármester közgyűlési jóváhagyás nélkül köt szerződést, a szerződő partnerrel való kapcsolatban az ügylet érvényes létrejöttét ez nem érinti. Ha azonban a felek megállapodása szerint a szerződéshez a közgyűlés jóváhagyása szükséges, ez nem minősül a feleken kívül eső, attól független bizonytalan jövőbeli eseménynek (feltétel), továbbá nem tekinthető harmadik személy vagy hatóság beleegyezésének, jóváhagyásának sem. Ilyenkor az önkormányzat a végleges elfogadó nyilatkozatot a közgyűlés döntésével teszi meg, a szerződés ekkor jön létre.

II. Az építési szerződések esetében a részteljesítéshez kapcsolódó részszámlázástól különbözik az építési kivitelezés szakaszolása és a szakaszszámla funkciója. A pénzügyi ütemterv a pénzeszközök felhasználásának ütemezésére szolgál, a díjelőleg-fizetés feltételeit írja elő, olyan részteljesítési határidőt azonban nem eredményez, amelyhez a kiviteli késedelem szerződésszegési jogkövetkezményei kapcsolódnak.

III. Az objektív késedelem a szerződésben kikötött befejezési határidő és – a felek eltérő megállapodásának hiányában – az eredményes átadás-átvételi eljárás megkezdésének napja közötti időszakot jelenti. A késedelmi kötbérfizetési kötelezettség azonban felróhatósági alapú, a vállalkozó – részben vagy egészben – kimentheti magát a szubjektív késedelem felróhatósága alól.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.568/2006.)

119. BDT 2008/6/94., eBDT2008. 1813.

A készfizető kezesek egymás közti, belső viszonyában a kötelezettek egyetemlegessége esetén irányadó elszámolási elv akkor irányadó, ha ugyanazért a követelésért egyidejűleg vagy egymásra tekintettel vállalnak közösen kezességet. Ha azonban a kezességvállalás nem egymásra tekintettel és eltérő időpontokban történt, a jogosulttal szemben helytálló kezesre a követelés az azt biztosító és a kezességvállalást megelőzően keletkezett jogokkal – így az előző kezesi kötelezettségvállalásokkal – együtt átszáll.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.175/2007/4.)

120. BDT 2008/6/95., eBDT2008. 1814.

Az idegen pénznemben teljesítendő pénztartozás után a fizetendő kamat mértékének meghatározása során a jegybanki alapkamat alatt az adott idegen pénznemet kibocsátó ország központi bankja által meghatározott „irányadó kamatlábat (referencia kamatlábat)” kell érteni. Ha a fizetést EUR-ban kell teljesíteni, az irányadó kamatláb az Európai Központi Bank által alkalmazott kamatláb.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.372/2007/3.)

121. BDT 2008/6/100., eBDT2008. 1819.

A bérhízlalásra irányuló (vállalkozási típusú) termékértékesítési szerződés hibás teljesítésének minősül, ha a termelőhöz kihelyezett állatállomány idő előtti levágásának, a nagyszámú elhullásnak, a nem kellő súlygyarapodásnak oka az előnevelt állomány csökkent vitalitása volt, és ezért az állatállomány a gazdaságos felnevelésre nem volt megfelelő.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.416/2006.)

122. BDT 2008/7-8/109., eBDT2008. 1828.

A Lombard Finanszírozási Zrt. pénzintézet által alkalmazott HIT/2005. 06 01. „Üzletszabályzat”, mint általános szerződési feltételek egyes tisztességtelen kikötései közérdekű keresettel való megtámadása és érvénytelensége.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.452/2007/3.)

123. BDT 2008/7-8/112., eBDT2008. 1831.

A szolgáltatás és ellenszolgáltatás feltűnő aránytalansága esetén az ajándékozási szándék az üzletszerű kapcsolatokban nem a természetes személyek egymás közötti, rendszerint hozzátartozói vagy baráti ismeretségen alapuló, gyakran alkalomhoz kötött, szívességi juttatás-adományozást, annak köznapi értelmét jelenti, hanem annak van jelentősége, hogy a gazdálkodó szervezet üzleti megfontolásból – akár részben – ingyenes, azaz tudottan ellenérték nélküli vagyoni juttatásban kívánta-e részesíteni üzleti partnerét.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.517/2006.)

124. BDT 2008/7-8/113., eBDT2008. 1832.

Hiányzik az uzsora törvényi feltétele – a sérelmet szenvedő fél hátrányos helyzetének kihasználása – olyan esetben, amikor a gazdasági társaság tagjai azért határozzák el bankkölcsön felvételét, hogy ezáltal a társaság további működtetését – annak megszüntetése helyett – biztosítsák, és utóbb e várakozásuk nem realizálódik.

A gazdasági döntés kockázatának felvállalása jogi értelemben nem jelent gazdasági kényszerhelyzetet.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.443/2006.)

125. BDT 2008/9/149., eBDT2008. 1868.

Az öröklési szerződés akkor ütközik nyilvánvalóan a jó erkölcsbe, ha az eltartó olyan időben köt szerződést a néhaival, amikor már számítani lehetett közeli halálára gyógyíthatatlan megbetegedése miatt, és erre figyelemmel helyzetét kihasználva anyagi előnyök elérése céljából állapodott meg vele, holott tudta, hogy kötelezettségét csak rövid ideig kell teljesítenie.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.197/2006.)

126. BDT 2008/10/167., eBDT2008. 1886.

Az opciós megállapodásban a vételár – az összegszerű megjelölés nélkül – érvényesen meghatározható úgy is, hogy a felek a piaci árra utalnak, illetve a vételár kialakítását eredményező eljárási mechanizmust (szakértői értékbecslések beszerzése) rögzítik.

Amennyiben a vételi jog gyakorlása folytán létrejött adásvételi szerződésben feltűnően aránytalan értékkülönbözet mutatkozik, mert a jogosult a piaci árat az opciós megállapodástól eltérően számította és közölte, a hitelezők az adásvételi szerződést a Cstv. 40. § (1) bekezdés b) pontja alapján önállóan megtámadhatják.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.307/2007.)

127. BDT 2008/10/169., eBDT2008. 1888.

I. Építési szerződés esetén a kiviteli tervet főszabály szerint a megrendelő szerzi be és adja át a kivitelezőnek, a vállalkozói kötelezettség műszaki tartalmát a szerződés részét képező kiviteli terv határozza meg. A Ptk. diszpozitív szabályai folytán nincs azonban akadálya annak, hogy a felek ettől eltérően abban állapodjanak meg, a kivitelező nem tart igényt tervre, hanem beszerzéséről a saját részére maga gondoskodik. A kivitelezőnek a megvalósulási tervet ez esetben is szolgáltatnia kell.

II. Átalánydíjas vállalkozási szerződés esetén nincs helye az elvégzett munka utólagos tételes felmérésének, és a költségvetés tételeivel összevetett elszámolásnak. Az ún. „elmaradt munka” nem a költségvetés kiírási tételeitől való mennyiségi eltérést jelenti, ezen a címen a vállalkozó átalánydíja nem csökkenthető.

A pótmunkák elszámolása azonban átalánydíjas szerződés esetén is tételes felméréssel történik; a kivitelezőnek bizonyítania kell, hogy a megrendelő pótlólag mikor, milyen műszaki tartalommal, mely munkákat rendelte meg, és ezért részére milyen összegű pótmunkadíj számítható fel.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.411/2006.)

128. BDT 2008/11/184., eBDT2008. 1903.

I. Ha az ingatlan vevője már a szerződés megkötésének időpontjában azzal a tudattal és szándékkal tesz vételi nyilatkozatot, hogy a vételár megfizetése a későbbiekben sem áll szándékában, magatartása büntetőjogi szempontból a csalás törvényi tényállását valósítja meg, polgári jogi szempontból pedig – a tévedésbe ejtés miatt – az adásvételi szerződés megtévesztés jogcímén történő megtámadására ad lehetőséget. Ilyen esetben a polgári jogi szempontból releváns tényállás megállapításához nincs szükség jogerős büntetőbírósági elítélésre.

II. A szerződés felbontása (elállás) a szerződés érvényes létrejöttét nem érinti, ezért az érvényes szerződéshez fűződő joghatások mindaddig beállnak, amíg a felbontásra (elállásra) sor kerül. Mivel a felbontásig terjedő idő alatt a szerződésen alapuló további jogszerzések érvényesen keletkeznek, a szerződés ezt követő felbontása (elállás) e jogokra nem hat ki, az eredeti állapot helyreállítása nem terjed ki rájuk.

A szerződés érvénytelensége viszont a felek által célzott joghatás beálltát kezdettől kizárja, ezért az érvénytelen szerződés alapján az eredeti állapot helyreállítása kihat az érvénytelen szerződésen alapuló további jogszerzőre is.

III. Amennyiben az érvénytelen szerződésen alapuló jogszerzést követően a további jogszerzést – így az ingatlan jelzálogjoggal való megterhelését – az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték, az eredeti állapot helyreállítására irányuló kereset egyben törlési kereset is. A tulajdonos a további jóhiszemű jogszerző jelzálogjogosulttal szemben az eredeti állapot helyreállítására és ennek részeként a további jogszerző jelzálogjogát érintő törlésre csak az ingatlan-nyilvántartási törvényben írt határidőn belül hivatkozhat.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.405/2007.)

129. BDT 2008/11/185., eBDT2008. 1904.

Amennyiben a vállalkozó gépi berendezés tervezésére és kivitelezésére vállal kötelezettséget, ténylegesen azonban a kivitelezést tervdokumentáció nélkül végzi el, az következik, hogy a terv hiányából eredő műszaki és jogi következményeket magára vállalta, az ebből eredő bármely rendellenességért a felelőssége fennáll.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.375/2004.)

130. BDT 2008/11/186., eBDT2008. 1905.

Érvényesen engedményezhető a jövőben lejáró követelés is, feltéve, hogy a követelés keletkezése nem bizonytalan, a fizetési kötelezettség módját, az elszámolás rendjét a felek körülhatárolják.

Érvényes a biztosítéki célú engedményezés is; ilyenkor az engedményes szabadon választhat, hogy a követelést az eredeti kötelezett engedményezővel, vagy – az engedményezésben foglaltak szerint – a követelés kötelezettjével szemben érvényesíti. Ugyanazon követelés többszöri engedményezése is érvényes; a biztosítéki céllal engedményezett követelés így fedezetet jelenthet más, további követelésre.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.150/2007.)

131. BDT 2008/11/187., eBDT2008. 1906.

Amennyiben a vállalkozó az alvállalkozónak nem fizeti ki az elvégzett munka ellenére az alvállalkozói díjat, a fővállalkozó azonban a vállalkozó részére a köztük fennálló építési szerződés keretei között egyebek között az alvállalkozói díjat is elszámolta, az alvállalkozó nem érvényesíthet közvetlenül igényt a fővállalkozóval szemben az alvállalkozói díjának megfizetése iránt sem jogalap nélküli gazdagodás, sem kártérítés címén.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.507/2005.)

132. BDT 2008/11/188., eBDT2008. 1907.

I. A pénzügyi lízingszerződés rendkívüli felmondása folytán a lízingbevevő lényegében a hátralékos lízingdíj részletekben való fizetésének kedvezményét veszti el, és ezért a teljes hátralékos lízingdíj esedékessé válik. Olyan helyzet azonban nem állhat elő, hogy a lízingbeadó a dolog tulajdonjogát is megtartja, a lízingtárgyat ezért visszaköveteli, és ugyanakkor egy nem nyújtott szolgáltatás ellenszolgáltatását – a lízingdíjat – teljes összegben követeli. A lízingbeadó választhat: vagy a teljes hátralékos lízingdíjat követeli és ez esetben a teljesítés után a lízingtárgy tulajdonjogáról le kell mondania, vagy a lízingtárgyat visszaköveteli és ezen kívül a szerződés megszűnése miatti igényét érvényesíti.

II. Nem ütközik jogszabályi tilalomba az olyan szerződéses kikötés, amikor a lízingbeadó visszaköveteli a lízingtárgyat, követeli a hátralékos lízingdíjat is, azonban a visszakövetelt lízingtárgyat a piaci forgalomban értékesíti, és a befolyt vételár összegével a lízingbevevő hátralékos lízingdíj tartozását csökkenti. Ebben az esetben a biztosítéki szerepet betöltő lízingtárgyból, annak eladása útján elégíti ki igényét – amely a hátralékos lízingdíjban áll – a dolog vételárát azonban nem a saját javára, hanem a lízingbevevő javára számolja el.

Ha a lízingbeadó a lízingtárgyat visszaveszi a lízingbevevőtől, a teljes hátralékos lízingdíjat akkor sem követelheti, ha a lízingtárgyat huzamos időn keresztül még nem értékesítette. Ilyenkor csak a lízingtárgy reális forgalmi értékével csökkentett különbözeti összegre tarthat igényt.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.218/2007.)

133. BDT 2008/12/204., eBDT2008. 1923.

A felek szabadon dönthetnek arról, hogy mely jogviszonyból (jogviszonyokból), illetőleg milyen jogcímen (jogcímeken) keletkező követelést (követeléseket) kívánnak keretbiztosítéki jelzálogjoggal biztosítani. A keretbiztosítéki jelzálogjog lényege, hogy a bizonytalan alapú, illetve bizonytalan összegű (jövőben esetleg létrejövő, hullámzó összegű) követelésekre a hitelező előre biztosítékot nyerjen, azaz a rangsort előre biztosítsa a jelzálog jogosultjának.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.211/2007.)

134. BDT 2008/12/205., eBDT2008. 1924.

Amennyiben a dologi adósok a kölcsönszerződést „kötelezett” megnevezéssel aláírják, kifejezett megállapodás hiányában kiterjesztő értelmezésnek nincs helye; a megnevezésből nem következik kezesi, vagy egyetemleges kötelezettséget eredményező készfizető kezesi helytállásuk.

Ha a hitelező a felszámolási eljárásban az adóssal szembeni követelését a jogvesztő határidőn belül nem jelentette be, a főkövetelés megszűnése folytán a járulékos természetű zálogjog és kezesség is elenyészik.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.358/2007.)

135. BDT 2008/12/208., eBDT2008. 1927.

I. A vállalkozási típusú termékértékesítési szerződés – az adási típusú termékértékesíti szerződéssel szemben – nem feltételezi az állatok tulajdonjogának átruházását, hanem a termelő a megrendelő tulajdonában álló és maradó állatok neveléséhez – mint munkával elérhető eredményhez – szolgáltatásként a munkáját adja, amelynek ellenértéke a vállalkozói díj. A kihelyezett állatok tulajdonosa mindvégig a megrendelő, a termelő pedig idegen tulajdonban levő állatok nevelésére, hízlalására vállalkozik.

II. A vállalkozási jellegű termékértékesítési szerződésben a megrendelő részéről „az állatok feletti tulajdonjog fenntartása” jogellenes kikötés, mivel az eladó a tulajdonjogát a szerződés megkötésekor legfeljebb a vételár kiegyenlítéséig tarthatja fenn. Az ilyen szerződéses jogviszonyban azonban a termelő a későbbiekben sem szerezheti meg a birtokába kerülő állatok tulajdonjogát, ezért a tulajdonfenntartásos vétel kárveszélyviselésre vonatkozó különös rendelkezése sem alkalmazható.

III. Mivel az idegen tulajdonban álló állatokat mindvégig a termelő tartja őrizetében, ezért őt terheli a bizonyítási kötelezettség arra vonatkozóan, hogy mikor, milyen okból, hány darab állat betegedett meg, hullott el, és bizonyítania kell azt is, hogy mindez neki fel nem róható okból következett be. Ha a termelő bizonyítja, hogy a kimutatott betegség – az emiatt bekövetkezett elhullás, vagy fejlődésben való visszamaradás, súlycsökkenés – elhárítása érdekében szakmai szempontból minden elvárhatót megtett, ebben az esetben viseli a tulajdonos a senkinek fel nem róható okból keletkezett károkat.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.330/2007.)

136. BDT 2008/12/209., eBDT2008. 1928.

Amennyiben az oktatási intézményhez tanulók szervezésére létrejött munkaszerződés színlelt, a felek közötti jogviszonyban a palástolt, érvényes megbízási szerződés szabályai az irányadóak.

A megbízási szerződésben is irányadó, hogy a szolgáltatásnak alkalmasnak kell lennie a kikötött vagy a kötelezett által ismert célra, és külön kikötés nélkül hallgatólagosan a szerződés tartalmává válik az a kötelezettség is, amely az adott szerződés természetéből és céljából következik.

A megbízott felróható szerződésszegése esetén a megbízó a díjat csökkentheti, és ezen kívül érvényesítheti a szerződésszegésre alapított kártérítési igényét is.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.II.30.483/2006.)

2007. év

137. BDT 2007/1/7., eBDT2007. 1518.

A közös tulajdonban álló ingatlan eszmei hányadára létrejött előszerződés megküldése a tulajdonostárs részére az elővásárlási jog gyakorlására történő felhívásnak nem tekinthető. Az előszerződésre tett nyilatkozatnak ezért nincs jelentősége az elővásárlási jog gyakorlása szempontjából.

Az elővásárlási jog jogosultja nem kifogásolhatja a végleges adásvételi szerződésben az eladó javára alkalmazott kedvezőbb fizetési feltételeket, nincsen arra jogosultsága, hogy az adásvételi szerződésbe foglalt vételi ajánlathoz képest magára nézve kedvezőbb, és az eladóra hátrányosabb feltételek kikötését igényelje.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.131/2005.)

138. BDT 2007/1/8., eBDT2007. 1519.

Az elővásárlási jog gyakorlása szempontjából nem az a meghatározó, hogy az elővásárlásra jogosult tudott-e az adásvételi szerződésről, hanem az, hogy a vele közölt vételi ajánlat ismeretében az elővásárlási jog gyakorlására való felhívás ellenére az erre megszabott, vagy a körülmények által indokolt időben jogával élt-e.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.II.30.152/2005.)

139. BDT 2007/1/9., eBDT2007. 1520.

Kölcsönszerződés esetében az adós a kölcsöntartozás esedékességének időpontjáig ügyleti, ezt követően pedig késedelmi kamatot fizet. A késedelem idejére ún. vegyes kamatot kell számítani, a késedelmi kamat mértéke ugyanis a szerződésben kikötött ügyleti kamat – mint a kölcsönösszeg használatáért járó ellenszolgáltatás –, másrészt a törvényben meghatározott kamat együttes összege.

A bíróság a felek által túlzott mértékben megállapított ügyleti kamatot mérsékelheti. Ebben a körben vizsgálni kell a felvállalt gazdasági kockázatot, a pénzintézetek által nyújtott kereskedelmi hitelek kamatait, a kölcsönnyújtás és törlesztés idején érvényesülő gazdasági tendenciákat.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.255/2005.)

140. BDT 2007/2/27., eBDT2007. 1538.

Épületfelújítási munkákra vonatkozó építési vállalkozási szerződés létrejön akkor is, ha a felek a munkaeredmény műszaki tartalmát az engedélyes tervekre utalással határozzák meg, és a műszaki tervek készítése a szerződéskötés időszakában folyamatos.

Átalányáras építési szerződés esetén, ha a munkaeredmény nem valósul meg, a felek között az elszámolást akként kell megejteni, hogy a kivitelező a szerződésben vállalt, a tervben megnyilvánuló össz műszaki tartalom és a ténylegesen elért készültség, megvalósított munkamennyiség egymáshoz való aránya szerint jogosult az átalányár meghatározott százalékos részére.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.584/2004.)

141. BDT 2007/3/39. 12., eBDT2007. 1550.

I. Az általános szerződési feltételekben a tisztességtelen kikötés megtámadása szempontjából a jóhiszeműség: nem szubjektív (elsősorban a dologi jogban irányadó) tudattartalmat jelenít meg, hanem a „jóhiszeműség és tisztesség” objektív követelményét jelenti.

A tisztességtelen kikötés a felek egyenjogúsága és mellérendeltsége elvét sérti; annak megítélése során, hogy valamely feltétel visszaélésszerű, túlzottan és ésszerűtlenül – vagyis indokolatlanul – hátrányos a másik félre és ezáltal sérti a jóhiszeműség követelményét, nem csupán az adott konkrét támadott kikötés egyedi értékelésével, hanem a szerződés egész feltételrendszerének az összefüggésében vizsgálható.

II. A vendéglátó-ipari egységben elhelyezett játékautomata működtetésére létrejött megállapodás nem bérleti, hanem meghatározóan megbízási szerződés, amennyiben a „bérlő” a játékgép önálló felelősség melletti üzemeltetésével bízza meg a „bérbeadót”, és az árbevételt hozó tevékenység folytatását egészében a másik félre bízza. Tisztességtelen szerződési kikötésnek minősül, ha az ilyen szerződés megszüntetésére vonatkozó általános szerződési feltételek alapvetően, lényegükben ellentétesek a megbízási szerződés megszüntetésével.

(Szegedi Ítélőtábla:Pf.I.20.135/2006.)

142. BDT 2007/3/42., eBDT2007. 1553.

I. Az érvénytelenség jogkövetkezményeinek levonását a bíróság csak kérelemre (kereset, viszontkereset alapján) teheti meg, hivatalból a jogkövetkezményeket illetően döntést nem hozhat.

II. Amennyiben az érvénytelenség jogkövetkezményeként marasztalás kérhető, akkor hiányoznak a megállapítás feltételei, és az érvénytelenség megállapításának nincs helye az ítélet rendelkező részében sem. A felperes keresetében marasztalásra irányuló petítiót köteles előterjeszteni, amely nem a követelés jogcíme (eredeti állapot helyreállítása), hanem a kért összeg vagy más igény. A kereset a javára szóló – és nem az őt terhelő – marasztalásra terjedhet csak ki.

III. Amíg a felek kölcsönösen használják a másiknak visszajáró egyenértékű szolgáltatást, addig az átvett pénzösszeg után kamat, a dolog birtoklásáért pedig használati díj fizetésére egymással szemben nem kötelezhetők.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.301/2005.)

143. BDT 2007/3/47., eBDT2007. 1558.

I. A felszámolás kezdő időpontja után a képviselet nem a tagok döntésén, hanem a bíróság kijelölő határozatán alapul. A felszámolási létszakban a harmadik jóhiszemű személy már nem hivatkozhat arra, hogy az adós képviselőjének személyében bekövetkezett változásról nem tudott, és ezért a szerződés érvényesen jött létre közte és az adós gazdálkodó szervezet között.

II. A felszámolás kezdő időpontja után a nem a felszámoló által tett, a gazdálkodó szervezet vagyonával kapcsolatos jognyilatkozat a jogszabály [Cstv. 34. § (2) bek.] kógens rendelkezésébe ütközik, megsértéséhez azonban a törvény más jogkövetkezményt fűz.

A vezető tisztségviselő álképviselőnek minősül, cselekménye a képviseltet nem köti, ezért szerződés a képviselt adós és a harmadik személy között nem jön létre. Az álképviselő ténylegesen megtett (létező) jognyilatkozata pedig érvénytelen, mivel a képviselt nevében tett olyan nyilatkozatot, amire a képviselt adós szándéka nem terjedt ki (akarati hiba).

Amennyiben a szerződés létrejötte hiányában történt árumozgás („teljesítés”), annak létező szerződés hiányában nincs jogalapja, ilyen esetben a jogalap nélküli gazdagodás, illetve a jogalap nélküli birtoklás szabályai az irányadóak.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.392/2006.)

144. BDT 2007/4/57., eBDT2007. 1568.

A termálkút, mint vízi létesítmény az ingatlannal alkotórészi kapcsolatban álló sajátos építményfajta. A termálkúthoz tartoznak a rendeltetésszerű és biztonságos használatához, működtetéséhez szükséges beépített műszaki és technológiai berendezések is, amelyek a termálkúttal alkotórészi kapcsolatban állnak, osztják a jogi sorsát, azokat önállóan (ingóságként) értékesíteni nem lehet.

Amennyiben az ingatlan tulajdonosa értékesíti azt az ingatlanát, amelyen a termálkút elhelyezkedik, a tulajdonjog átruházása szükségképpen kiterjed a földre és a felépítményre is. Az elővásárlási jogosult önkormányzat ilyen esetben a szerződést a maga tartalmi egészében fogadhatja el, nem jogosult arra, hogy elővásárlási jogát csak a felépítmény nélküli telekre gyakorolja.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.129/2006.)

145. BDT 2007/4/59., eBDT2007. 1570.

A több évre szóló mezőgazdasági termékértékesítési szerződésnek „keretszerződés” – előszerződés – jellege van: a felek arra is kötelezettséget vállalnak, hogy a kikötött későbbi időpontokban, évente az adott évre vonatkozó végleges mezőgazdasági termékértékesítési szerződést megkötik és – egyebek mellett – a vételárat is e szerződésekben fogják meghatározni.

A megállapodás alapján a feleknek szerződéskötési kötelezettségük keletkezik az éves szerződések létesítésére, ezért az a fél, amelyik felróható magatartására vezethető vissza a szerződéskötés elmaradása (meghiúsulása), kártérítési felelősséggel tartozik. A másik fél közrehatása esetén kármegosztásnak lehet helye.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.398/2006.)

146. BDT 2007/4/60., eBDT2007. 1571.

A tejkvóta, mint vagyoni értékű jog önállóan nem forgalomképes; átruházás esetén a tejkvóta a tehénállománnyal és a teleppel (ingatlannal) jogilag oszthatatlan szolgáltatás.

A tejkvóta átruházására irányuló szerződés – önállótlansága, a szolgáltatások oszthatatlansága folytán – osztja az állatállomány és az ingatlan adásvételi szerződés jogi sorsát.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.191/2006.)

147. BDT 2007/5/75., eBDT2007. 1586.

I. A kábeltelevíziós műsorelosztó szolgáltatást nyújtó társaság általános szerződési feltételeiben az előfizetői szerződés egyoldalú – díjra kiható – módosításának lehetőségét a jogszabály előírásai alapozzák meg. Nem minősülhet tisztességtelennek a díj egyoldalú módosítására vonatkozó szerződési feltétel, ha azt a jogszabály előírásának megfelelően határozták meg.

II. Az uzsora szubjektív feltétele megvalósulhat akkor is, ha a szolgáltató személy szerint az adott előfizető hátrányos helyzetét nem ismeri, azzal azonban tisztában van, hogy az adott piacon gazdasági erőfölényben van, és az előfizető függő helyzete folytán más kábeltelevíziós műsorelosztó szolgáltatását nem tudja igénybe venni. Az uzsora objektív feltétele – a díjemelés mértéke – szempontjából azonban nem az egyedi előfizetői szerződés az irányadó, a műsorelosztó ugyanis olyan tömegszolgáltatást nyújt, ahol a nyújtott szolgáltatás ellenértékéről, díjáról – más tömegszolgáltatókhoz (áruértékesítőkhöz) hasonlóan – nem egyedileg, személyre szólóan állapodik meg, hanem a díjait a konkrét fogyasztó személyétől, anyagi, szociális helyzetétől függetlenül, absztrakt módon határozza meg. Az előfizetői díj arányosságát ezért a más hasonló szolgáltatók díjaival összehasonlítva, illetve az indokolt költségekre és elért nyereség mértékére figyelemmel lehet megítélni.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.490/2005.)

148. BDT 2007/6/89., eBDT2007. 1600.

I. Nem sérti a versenyeztetés lényegét és tisztaságát, ha a pályázat nyertese a kötelezettség teljesítésére – a pályázatot kiíró hozzájárulásával – más közreműködőt jelöl, és ez a szándéka már a pályázatban is szerepelt.

II. A pályázat nyertesével megkötött szerződés semmissége iránt az érvénytelen pályázatot benyújtónak is lehet kereshetőségi joga.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.404/2006.)

149. BDT 2007/7-8/108., eBDT2007. 1619.

I. Az építési (kivitelezési) szerződésben a vállalkozó nem valamilyen általános értelemben vett, hanem előre megtervezett építmény elkészítését vállalja. A vállalkozói kötelezettség műszaki tartalmát a szerződés részét képező tervdokumentáció határozza meg; a műszaki terv egyben a megrendelő utasítását is jelenti.

Amennyiben utóbb tervmódosításra, a terv kiegészítésére kerül sor, melynek következtében a vállalkozónak újabb munkarészeket is el kell végeznie, ez pótmegrendelésnek, elvégzésük pedig pótmunkának minősül.

II. A jogosult a hibás teljesítéssel okozott, a szolgáltatás hibájában álló kár megtérítése címén követelheti a szolgáltatás hibája miatt a dolog értékcsökkenésének, illetve a hiba ésszerű kijavíttatásával indokoltan felmerült vagy várható költségeinek pénzbeli megtérítését. Az épület tetőszerkezetének hibája miatt a kár összegének meghatározása körében ezért értékelni kell a kijavítás ésszerű, indokolt, várható költségvonzatát, a kijavítást követően fennmaradó, ennek ellenére bekövetkező értékcsökkenés mértékét (esztétikai, használati, forgalmi értékcsökkenés), továbbá a hiba miatt felmerülő, a kijavítás során várható használati korlátozásokat.

Az értékcsökkenés címén megítélt kárösszeg végleges: az értékcsökkenés jogerős megítélését követően nincs arra mód, hogy a károsult – a kijavítás későbbi tényleges költségvonzatára hivatkozva – további igényeket érvényesítsen.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.351/2006.)

150. BDT 2007/7-8/111., eBDT2007. 1622.

I. Az alvállalkozó nem tartozik helytállással a vállalkozó megrendelőjével szemben szerződésszegéssel okozott (kontraktuális) kártérítés címén. Közvetlen felelőssége deliktuális, szerződésen kívüli kártérítés címén azonban fennállhat, ha a magatartása a szerződés tartalmától, kötelezettségeitől függetlenül is – szerződésen kívül – károkozó magatartást valósít meg.

II. A vállalkozót terhelő figyelmeztetési kötelezettség elmulasztása általában a szerződéses jogviszonytól függetlenül, önállóan – azaz szerződésen kívül – önmagában deliktumnak nem tekinthető, mivel az az alvállalkozót csak a vele szerződő, relatív jogviszonyban álló megrendelő (a vállalkozó) irányában terheli. Ha azonban az alvállalkozó statikai ellenőrző számítások elvégzése nélkül úgy helyezi el a tetőfelépítményt az alépítményre, hogy ezáltal az élet- és vagyonbiztonságot veszélyezteti, és nem tagadja meg az ilyen munka elvégzését, végül pedig ténylegesen az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető káresemény is bekövetkezik, a törvényi kötelezettség elmulasztása kimeríti a szerződésen kívül is jogellenes károkozó magatartás kritériumait.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.392/2005.)

151. BDT 2007/7-8/116., eBDT2007. 1627.

I. Amennyiben az építési szerződés elszámolása során a megrendelő a vállalkozót megillető díj összegét elismeri, azonban a megrendelő által érvényesíteni kívánt késedelmi kötbér tekintetében megállapodni nem tudnak, közöttük valamennyi vitás kérdésre kiterjedő anyagi jogi egyezség ugyan nem jön létre, azonban a vállalkozói díjra vonatkozóan a megrendelő által tett tartozáselismerés azzal jár, őt terheli a bizonyítási kötelezettség, hogy az elismert vállalkozói díjjal mégsem tartozik.

II. A vállalkozó a kivitelezési késedelmének kimentése céljából nem hivatkozhat eredményesen olyan akadályokra, amelyek a szerződés módosítása előtt merültek fel, illetve azokra a körülményekre, amelyek ismeretében módosítási javaslatában konkrét időpontot jelölt meg a szerződés befejezési határidejeként.

III. A megrendelő a jelentéktelen, kisebb hibák együttes előfordulása vagy azok javítása miatt az átvételt akkor tagadhatja meg, ha azok megakadályozzák, ellehetetlenítik a rendeltetésszerű használatot. Ha a megrendelő alaptalanul tagadja meg az átvételt, a teljesítés időpontja az átvételi eljárás megkezdésének a napja.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.196/2006.)

152. BDT 2007/7-8/120., eBDT2007. 1631.

I. Polgári jogi értelemben a vagyon általában valamely jogalanyt megillető vagyoni jogosultságok és kötelezettségek összességét jelenti. A vagyon elemei a dologra vonatkozó (materiális) vagyoni jogok, továbbá a nem dologra vonatkozó (immateriális) vagyoni értékű jogok is. A kötelmi természetű pénzkövetelés ezért a cég – megszűnt cég – vagyonához tartozik.

Ha a vagyon (vagyontárgy) nem dolog, a „tulajdon” alatt (helyett) olyan vagyoni értékű jogosultságokat kell érteni, amelynek a cég volt a jogosultja.

II. Amennyiben a társaság tagja (ügyvezetője) a társaság vagyonával sajátjaként rendelkezett, illetve a társasági vagyont a saját javára úgy csökkentette, hogy tudnia kellett volna, ezáltal a társaság a kötelezettségeit harmadik személyek részére nem képes teljesíteni, a törölt társaság hitelezői saját jogukon a ki nem egyenlített hitelezői igényüket közvetlenül a taggal (ügyvezetővel) szembeni perben érvényesíthetik. Az olyan kötelmi igény engedményezése, amellyel a hitelezők egyébként is rendelkeznek, nem lehetséges, ilyen igényre vagyonrendezési eljárás sem rendelhető el.

(Szegedi Ítélőtábla: Vpkf.I.30.322/2006.)

153. BDT 2007/9/132., eBDT2007. 1643.

I. Üzletszerű pénzügyi tevékenységnek az ellenérték fejében nyereség, illetve vagyonszerzés végett az előre egyedileg meg nem határozott ügyletek megkötésére irányuló, rendszeresen folytatott gazdasági tevékenység minősül. A PSZÁF engedélye a pénzügyi szolgáltatás (így pénzkölcsön) üzletszerű folytatásához szükséges.

A szerződés érvényességét illetően annak van meghatározó jelentősége, hogy az engedély nem a szerződés – így a kölcsönszerződés – megkötéséhez, hanem a tevékenység üzletszerű folytatásához szükséges, és a pénzügyi tárgyú törvény nem rögzíti külön szankcióként az engedély hiányában kötött megállapodás semmisségét.

II. Az a tény, hogy az egyik fél tudomásul veszi a másik fél egyoldalú, jogszerűtlen elállását, és a másik félnek felróható lehetetlenülés jogkövetkezményeit kívánja alkalmazni, nem értelmezhető akként, hogy a felek közös megegyezéssel szüntették meg a szerződést.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.343/2006.)

154. BDT 2007/9/138., eBDT2007. 1649.

I. Az építőközösséggel kötött építési szerződés alapján a lakóépület kivitelezése a vállalkozó részéről műszaki és jogi értelemben egyaránt oszthatatlan szolgáltatás. Az építőközösségi tagok jogi pozíciója megrendelői minőségükben az együttes jogosultak helyzetének felel meg. A szolgáltatás oszthatatlan jellegéből, valamint az együttes jogosult megrendelők helyzetéből következik, hogy az oszthatatlan építési szolgáltatás ellenértéke – amely a szolgáltatás nem osztható természete miatt éppúgy nem osztható részekre – tekintetében az építőközösségi tagok helytállása a vállalkozóval szemben – a felek eltérő megállapodásának hiányában – egyetemleges.

II. Az ún. inflációs kikötés érthetetlen, ellentmondásos, jogellenes, ennélfogva semmis. Általánosságban ugyanis a legkülönfélébb termékekre és szolgáltatásokra átlagolt, statisztikai infláció mértéke nem egzakt, konkrét százalékos kulcs, amelyet egy meghatározott – adott esetben építési – szolgáltatás árára vetíteni lehetne.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.326/2005.)

155. BDT 2007/9/139., eBDT2007. 1650.

A mezőgazdasági termékértékesítési szerződés minősítése – ún. adási vagy vállalkozási típusú termékértékesítési szerződés –, ezzel összefüggésben a tulajdonjog kérdése – ki minősül az állatok tulajdonosának – a kárveszélyviselés, az állatállományban senkinek fel nem róható okból bekövetkező kár kockázata szempontjából meghatározó jelentőségű.

A tulajdonjog fenntartása esetében a kárveszélyviselés a nem tulajdonosra akkor telepíthető, ha a nem tulajdonos azt megelőzően birtokba lép, hogy utóbb – a tulajdonjog fenntartás indoka megszűntével – a dolog tulajdonjogát is megszerzi. A vállalkozási típusú mezőgazdasági termékértékesítési szerződés feltételei szerint azonban a termelő az állatállomány tulajdonjogát a későbbiekben sem szerzi meg, a birtokbavétel csak a szerződéses kötelezettségei teljesítése érdekében történik.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.497/2005.)

156. BDT 2007/9/140., eBDT2007. 1651.

I. A fedezeti célú váltó nem a kifizetést szolgálja, hanem biztosítéki szerepet tölt be, ezért a váltóbirtokos szabad belátása szerint dönt abban a kérdésben, hogy a fedezeti váltón vagy az alapjogviszonyon alapuló követelését érvényesíti az alapügyletből eredő kötelezettség nem teljesítése esetén.

Amennyiben a váltóval biztosított tartozás már nem teljes összegben áll fenn, a váltóbirtokos mégis váltóigényét a teljes – az alapjogviszonyból még fennálló tartozást meghaladó – összegre előterjeszti, úgy a fedezeti váltó rendeltetésével ellentétesen gyakorolja jogait.

II.A saját váltó kiállítójával szembeni közvetlen kereseti jognak, igényérvényesítésnek nem előfeltétele sem a váltó bemutatása, sem az óvás felvétele. Ennek elmulasztása csupán hitelezői késedelemnek minősül, ami miatt késedelmi kamat a perindítást megelőző időponttól nem követelhető. A megtérítési igény elvesztése esetén azonban váltódíj nem követelhető.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.490/2006.)

157. BDT 2007/10/155., eBDT2007. 1666.

Pénzügyi lízingszerződés esetén a lízingbeadó szerződésben vállalt kötelezettségének – a pénzügyi lízingszolgáltatásnak – lényegi része a lízingelt dolog tulajdonjogának átruházása. A lízingdíj nemcsak a hitel törlesztése, vagy a használat díja, hanem meghatározóan a tulajdonjog megszerzésének ellenértéke, ezért, ha a lízingbeadó a tulajdonjog átruházását a lízingbevevő részére akár önhibáján kívül – mert a lízingelt gépjármű bűncselekményből származott – nem tudja nyújtani, a lízingszerződés meghiúsulása miatt ellenszolgáltatásra, további lízingdíjra nem jogosult.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.189/2007.)

158. BDT 2007/10/157., eBDT2007. 1668.

A harmadik jóhiszemű személyek irányában az ún. látszaton alapuló képviselet olyan dolgozók tekintetében áll fenn, akik beosztásuknál fogva rendszeres tárgyalásokat folytatnak, és a harmadik jóhiszemű személyek a munkáltató, illetve szervezeti képviselő eljárásából (például maga küldte a tárgyalásra a dolgozót, annak eljárását más alkalommal is jóváhagyta, bélyegző használat stb.) alapos okkal következtethetnek arra, hogy az illető személynek képviseleti jogosultsága van.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.164/2006.)

159. BDT 2007/11/174., eBDT2007. 1685.

Ha a szerződő fél szándéka vagyontárgy átruházására valóságos, azonban motívuma a fedezetelvonás, a nyilvánvalóan a jó erkölcsbe ütköző szerződés (a semmisség) jogkövetkezményei helyett a fedezetelvonó szerződésre vonatkozó különös szabályokat és jogkövetkezményeket kell alkalmazni.

Ha a felek a szerződést azért kötik meg, hogy az átruházó fél a végrehajtás alól mentesüljön, akkor a szerződés érvényes, a sérelmet szenvedettel szemben azonban relatíve hatálytalan: a szerződés fedezetelvonó jellegére nem „bárki”, hanem csak a sérelmet szenvedett fél hivatkozhat; az eredeti állapot helyreállításának nincs helye, azonban az érvényesen szerző fél köteles tűrni, hogy a tulajdonába került vagyontárgyból a sérelmet szenvedett a követelését végrehajtás útján kielégítse.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.436/2005.)

160. BDT 2007/11/177., eBDT2007. 1688.

I. Amennyiben a felek a visszterhes szerződésben az ellenértéket (például vételár, bérleti díj, vállalkozói díj) egyösszegben határozzák meg, és további pénzösszeg fizetéséről más formában sem rendelkeznek (például „plusz áfa”), a szerződésben kikötött díj bruttó összegnek minősül, az egyösszegű díjon felül annak további áfa vonzata nem követelhető.

II. Hibás teljesítés esetén a díjleszállítás alapja a szolgáltatás szerződésben meghatározott ellenértéke, és a hiba értékcsökkentő hatásával arányosan kell eldönteni, hogy a díj mennyivel legyen kevesebb. A díjleszállítás százalékos mértékénél mérlegelni kell: milyen összegre becsülhető a javítás költsége, mennyiben csökken az átadott berendezések rendeltetésszerű használhatósága, várható élettartama, a fennálló és megmaradó jogi, műszaki hiányosságok, a javítás ténye milyen mértékben, mennyiben csökkenti a dolog használati, piaci értékét.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.461/2005.)

161. BDT 2007/12/197., eBDT2007. 1708.

A szolgáltatás hibájában álló kárigény esedékessége a hibás teljesítés időpontjával azonos, mivel a jogosultnál azzal keletkezik kár, hogy a vételkor értékcsökkent (hibás) dolgot kapott.

Az elévülés nyugvása szempontjából annak van jelentősége, hogy a jogosult mikor ismerhette fel kétséget kizáró módon a hiba jellegét, volumenét és összegszerű kihatását. A menthető ok megszűnésétől számított egy év leteltével a kártérítési igény elévül.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.273/2006.)

162. BDT 2007/12/200., eBDT2007. 1711.

A vállalkozói díj tételes felmérésre utalással történt meghatározása esetén a kivitelezőnek utólag egyedileg, tételesen kell kimunkálnia, melyek voltak azok az igazolt körülmények, amelyekre hivatkozással akadályoztatás címén többletmunkaköltséget igényel.

A munkaterületen a megrendelő részéről folytatott tevékenység miatt a folyamatos munkavégzés állandó jellegű és számottevő akadályozásával a kivitelezőnek a szerződéskötéskor nem kell számolnia, az emiatt felmerült műszakilag indokolt többletköltségeit követelheti.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.344/2006.)

163. BDT 2007/12/202., eBDT2007. 1713.

Amennyiben a felek a mezőgazdasági termékértékesítési szerződésben az átvételi árat nem a teljesítés helyén és idején irányadó piaci árra utalással, hanem fix összegben véglegesen határozták meg, a teljesítés időszakában a kereslet-kínálat által alakított piaci ármozgás kockázata árnövekedés esetén a termelőt, árcsökkenés esetén a megrendelőt kizárólag terheli. A piaci ármozgásokra hivatkozással a szerződés egyoldalú módosításának nincs helye.

Szerződést módosító joghatás csak olyan magatartáshoz fűződhet, amely a közfelfogás szerint is kétségtelenül fejezi ki a szerződési akarat módosult tartalmát. Önmagában abból, hogy a jogosult nem a szerződésben szereplő áron állítja ki a számlát, a kötelezett pedig a számlának megfelelően teljesíti a kifizetést, még nem következik, hogy a felek a szerződést ráutaló magatartással módosították volna.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.235/2006.)

2006. év

164. BDT 2006/1/7., eBDT2006. 1303.

I. A félbemaradt építmény elkészítéséért a vállalkozónak járó díjat a vállalkozási szerződés alapján felvállalt össz műszaki tartalom és a ténylegesen elért műszaki készültség egymáshoz viszonyított százalékos arányának meghatározásával, és ennek a vállalkozási szerződésben szereplő átalánydíjra való vetítésével kell számítani. Azt kell meghatározni, hogy a vállalkozó költségvetési számításai alapján – amelyen a közbeszerzés során a munkát elnyerte – mennyi a részarányos, a készültségi fokhoz igazodó, a kikötött átalányárból az elvégzett munkára eső hányad. A félbemaradt létesítmény felett tulajdonjogot a vállalkozó nem szerez, ezért az el nem készült építmények forgalmi értéke a vállalkozói munkavégzés elszámolása szempontjából közömbös.

II. Amennyiben egy és ugyanazon magatartás kimeríti egy bűncselekmény törvényi tényállását, és egyúttal polgári jogi jogellenes magatartást is megvalósít, a magánfél által előterjesztett polgári jogi igény elbírálása során a büntetőhatóságnak (bíróságnak) a polgári jog irányadó jogszabályanyagát kell alkalmaznia. Amennyiben a vállalkozási szerződés jogi személyek között jött létre, a túlfizetett vállalkozói díj tekintetében a visszafizetési kötelezettség a vállalkozó gazdálkodó szervezetet – és nem a társaság nevében eljárt, egyébként bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható természetes személyeket – terheli.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.187/2004.)

165. BDT 2006/2/24., eBDT2006. 1320.

Az anyagbeszerző beosztásánál fogva rendszeresen tárgyalásokat folytat, ezért a kívülállók alapos okkal következtethetnek arra, hogy az anyagbeszerzés körében a szerződés megkötése során nyilatkozatok megtételére képviseleti jogosultsággal rendelkezik.

A szerződési nyilatkozatot a Bécsi Vételi Egyezmény értelmében elsődlegesen a fél szándéka szerint kell értelmezni, feltéve, hogy a másik fél e szándékról tudott vagy arról tudnia kellett. Ennek hiányában a fél nyilatkozatát vagy más magatartását úgy kell értelmezni, ahogy azt a másik félhez hasonló, ésszerűen gondolkodó személy azonos körülmények között érthette volna.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.345/2004.)

166. BDT 2006/3/48., eBDT2006. 1344.

Amennyiben az adóhatóság az adóssal szembeni felszámolási eljárásban hitelezői követelést jelent be, akkor nem közigazgatási hatóságként támadja meg az adós és külső harmadik személyek között létrejött (általa aránytalannak ítélt) szerződéseket, hanem hitelezői minőségében, amelyre ugyanolyan jogosultsággal rendelkezik, mint az adós bármely más hitelezői, követelésük jogcímétől függetlenül.

Nyilvánvalóan jó erkölcsbe ütközik és ezért semmis az olyan opciós és adásvételi szerződés, amely a gazdasági élet szereplőitől megkívánt, a társadalom általános erkölcsi értékítéletét kifejező jó erkölcs és üzleti tisztesség szabályaiba ütközik, a jóhiszeműség és tisztesség követelményeit nyilvánvalóan és kirívóan sérti.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.379/2004.)

167. BDT 2006/3/49., eBDT2006. 1345.

A „befektetési célú” szerződés, mint nevesített önálló szerződéstípus jogi értelemben nem létezik; a felek határozzák meg, hogy a befektetési célú gazdasági döntésükhöz milyen jogi (szerződési) formát választanak. Önmagában a befektetési (hitelezési) gazdasági viszony nem szükségképpen minősül a jogi értékelés szempontjából palástolt kölcsönszerződésnek, mert a pénzügyi hitelezés közgazdasági és szerződési jogi értelme nem azonos.

Az adásvételi szerződés akkor színlelt, ha mindkét fél akarata a jogviszonyukban egy másik szerződés rendelkezéseinek érvényesülésére vonatkozott, vagyis a színlelés kétoldalú. A szövetkezeti üzletrész adásvételi szerződés semmis, ha az eladó nem rendelkezik jogszerűen képzett üzletrész tőkével, emiatt a szerződésben vállalt szolgáltatás, az üzletrész átruházása lehetetlen célra irányul.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.057/2005.)

168. BDT 2006/3/50., eBDT2006. 1346.

A kft. képviseletében eljáró ügyvezető által felvett, a gazdasági társasághoz befolyó kölcsön visszafizetéséért a kft. tartozik helytállással akkor is, ha utóbb az ügyvezető a befolyt pénzösszeget a saját céljaira használta fel.

A kölcsönszerződés önmagában nem semmis azért, mert az ügyvezető a cég képviseletében eljárva úgy veszi fel a kölcsönt, hogy tudja, azt a kft. sem fogja visszafizetni, hanem polgári jogi szempontból a jogosult döntheti el, hogy a szerződést tévedésre, megtévesztésre hivatkozással megtámadja és az érvénytelenség jogkövetkezményeit érvényesíti-e, vagy pedig a biztosítékokra is kiterjedően érvényes kölcsönszerződés alapján követeli a kölcsön visszafizetését.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.062/2005.)

169. BDT 2006/4/70., eBDT2006.1366.

Kiállítás, vásár megszervezése érdekében kötött bérleti szerződés körében a bérlő – a szervező – üzleti kockázatába tartozik, ha a piaci viszonyok változása miatt a vásárra bejelentkezett résztvevők aránya a számítottnál lényegesen alacsonyabb. A kereskedelmi kockázat folytán az érdekbeli lehetetlenülésre a bérlő nem hivatkozhat, és a bérleti díj kifizetése jogszerűen nem tagadható meg.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.II.30.244/2004.)

170. BDT 2006/6/98., eBDT2006. 1394.

Amennyiben az ingatlan vevője a szerződés megkötésekor ismeri az épület (a dolog) korlátozott hasznosítási lehetőségeit, és ennek ismeretében vásárolja meg az ingatlant, nem jelenti az adásvételi szerződés hibás teljesítését az épület hasznosításának olyan korlátozottsága és az ebből eredő többletköltségek, amelyekre a szerződéskötés körülményeiből, a szerződés tartalmából a vevőnek ésszerűen számítania kellett.

A szerződésen kívüli jogviszonyban a jogellenes magatartás és a kár közötti okozati összefüggés szempontjából valamely magatartás csak akkor minősül a kár releváns okának, ha az szerződéses kötelezettség nélkül, attól függetlenül – tehát szerződésen kívül – is kötelességszegőnek minősül, azaz nem csak a szerződéses jogosulttal, hanem elvileg bárkivel szemben jogellenes, károkozó mulasztásnak minősül.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.371/2004.)

171. BDT 2006/6/99., eBDT2006. 1395.

A „közvetett” képviselet lényege abban áll, hogy a megbízott képviselő ugyan a megbízó utasításai szerint és érdekeinek megfelelően jár el, azonban a saját nevében teszi meg a jognyilatkozatot és köt szerződést, ezért a megbízott és a harmadik személy egymással szemben közvetlenül válnak jogosulttá és kötelezetté, a megbízó és a harmadik személy között nem jön létre közvetlen jogviszony.

Átalánydíjas építési vállalkozási szerződés esetén elmaradt munkának minősül az is, ha a kivitelező a szerződésben meghatározott műszaki tartalmat nem valósítja meg, hanem azt másfajta, nem egyenértékű, hanem lényegesen értéktelenebb megoldással a megrendelő tudta és beleegyezése nélkül helyettesíti.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.464/2004.)

172. BDT 2006/6/101., eBDT2006. 1397.

A biztosítási ügynök és a biztosító között létrejött megbízási, önálló kereskedelmi ügynöki szerződés alapján az ügynök részére fizetett jutalékelőleg csak a meghatározott idő alatt fenntartott szerződések után jár véglegesen. A tartós helytállási kötelezettséget vállaló biztosító részéről ezért a szerződés teljesítésére – a biztosítási díj fizetésére – indokolt és jogszerű az egyszeri befizetés helyett egy viszonylag hosszabb, határozott határidő (például egy–másfél év) kikötése.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.060/2005.)

173. BDT 2006/7-8/117., eBDT2006. 1413.

Amennyiben a gépi berendezés meghibásodásához, károsodásához vezető műszaki folyamat alapvető és meghatározó oka az előírásoktól eltérő, nem megfelelő üzemeltetés miatt keletkezett, a saját érdekkörben felmerült mulasztás következményeit az üzemeltetőnek kell viselnie (önhiba). A javító-karbantartó tevékenységre irányuló szerződés lényege ugyanakkor abban áll, a műszaki felülvizsgálat során ne csupán az objektív okból előállt, hanem esetleg az üzemeltetői mulasztásból eredő hibaokokat is felderítse és a súlyosabb következményeket megelőzze, elhárítsa. Amennyiben a javító-karbantartó vállalkozó ezzel összefüggésben mulaszt, a kár megosztásának lehet helye.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.30.363/2004.)

174. BDT 2006/7-8/119., eBDT2006. 1415.

Ha a vállalkozási szerződés teljesítése olyan okból válik lehetetlenné, amelyért egyik fél sem felelős, a felek közötti elszámolást nem a szerződés általános szabályai, hanem a vállalkozási szerződéstípusra vonatkozó különös részi speciális szabályok szerint kell megejteni.

Ha a megrendelő a munkahelyet – neki fel nem róható okból – munkavégzésre alkalmas állapotban nem képes a vállalkozó rendelkezésére bocsátani, és ennek lehetősége is megszűnik, a vállalkozási szerződés a megrendelő érdekkörében felmerült okból lehetetlenül. A megrendelő ilyenkor követelheti az elvégzett munka után járó vállalkozói díját.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.370/2004.)

175. BDT 2006/7-8/120., eBDT2006. 1416.

Építési szerződés esetén az ún. előzetes átadás és a részteljesítés elhatárolása.

Ha az építési szerződés alapján a részteljesítés szerződésszerűen megvalósult, a teljes létesítmény befejezésének késedelme miatt követelhető kötbér alapja a teljes ellenértéknek a részteljesítés ellenértékével csökkentett összege.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.548/2004.)

176. BDT 2006/9/135., eBDT2006. 1430.

I. Amennyiben az ingatlan adásvételi szerződés megkötése háromszemélyes jogviszonyban, „láncolatos” továbbértékesítés formájában történik úgy, hogy a felek egyező szándéka szerint a vevő, egyben továbbértékesítő tulajdonjogot nem szerez, vételárat sem fizet, a szerződés színleltnek minősül, a leplezett adásvétel pedig az eredeti eladó és a tényleges vevő között közvetlenül jön létre. A leplezett megállapodás érvényes függetlenül attól, hogy azt külön – színlelt – okiratok tartalmazzák.

II. A végrehajtási árverésen a jóhiszemű vevő eredeti szerzésmóddal szerzi meg az ingatlan tulajdonjogát. A jogszerzés nem szerződésen, hanem más önálló jogcímen – az árverésen – alapul, a szerződésre vonatkozó szabályok ezért nem alkalmazhatók.

III. Az elállási jog akkor is gyakorolható, ha az eredeti állapot – a továbbértékesítés miatt – nem állítható helyre. Ilyen esetben az ellenszolgáltatás nélkül maradó szolgáltatás (az ingatlan tulajdonjogának átruházása) pénzbeli ellenértéke (a vételár) követelhető a tényleges szerződő féltől, a vevőtől.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.266/2005.)

177. BDT 2006/9/137., eBDT2006. 1432.

I. A vételi jog az adásvétel különös nemének számít, a jogintézmény lényegéhez tartozik ezért, hogy a tulajdonként megszerezni kívánt vagyontárgy ellenértéke magának a vagyontárgynak a reális értékéhez igazodjék, nem pedig egy attól független, más jellegű ügyletből eredő követelés aktuális összegszerűségéhez. Érvénytelen ezért az olyan kikötés, ahol a hitelező az adott vagyontárgy tulajdonjogát opciós jog kikötése alapján a fennálló követelése fejében elszámolási kötelezettség nélkül szerzi meg, a vagyontárgy valóságos értékének számbavétele nélkül.

II. A törvényi előírásoknak megfelelően tartalmazza a vételárat az olyan szerződés is, amelyben piaci ár kerül kikötésre, illetve a vételár meghatározását eredményező eljárási mechanizmust rögzítik a felek.

III. Az uzsora szempontjából a kölcsön felvételével kapcsolatos döntés kockázatát a kölcsönvevőnek kell viselnie még akkor is, ha a szerződés megkötése előtti gazdaságossági számításai nem váltak be.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.217/2005.)

178. BDT 2006/9/140., eBDT2006. 1435.

Az 1987. évben átadott paneles lakóépület homlokzati hőszigetelésének hibája miatt a kártérítési igény a hibás teljesítéstől nyugszik mindaddig, amíg a laikus jogosult nem ismerhette fel a hiba jellegét, nagyságrendjét, azt, hogy az épület teljes homlokzati falának szigetelése hibás. Ennek megismerését követően azonban a menthető ok megszűnik, és a jogosult ezen időponttól egy éven belül érvényesítheti keresettel igényét a kötelezettel szemben.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.652/2004.)

179. BDT 2006/10/153., eBDT2006. 1448.

Az önkormányzati törzsvagyon körébe tartozó, a lakossági és üzemi szükségleteket kielégítő regionális víziközmű tulajdonjogát az önkormányzat nem ruházhatja át, az ilyen adásvételi szerződés jogszabályba ütközik, semmis.

A törzsvagyonhoz tartozó vízműkomplexum hasznosítási jogának tartós, határozott időre történő átengedése tartalmilag koncessziós szerződés akkor is, ha a felek azt „üzemeltetési szerződésnek” nevezik el. A tartalmát tekintve koncessziós szerződés semmis, ha létrejötte, megkötése nem a koncesszióról szóló törvényben meghatározott eljárás eredményeként, az ott írt törvényi feltételeket betartva történt.

Az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazása tartós használatot megvalósító érvénytelen szerződés esetén.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.592/2004.)

180. BDT 2006/10/155., eBDT2006. 1450.

A más jogágak (pénzügyi, közigazgatási jogi) kötelező szabályait sértő szerződés a polgári jog szempontjából akkor érvénytelen, ha a más jogági törvény kifejezetten rögzíti, hogy az adott jogi norma megsértése egyúttal a szerződés érvénytelenségét is okozza, vagy pedig a törvény értelmezéséből, az összes körülményből nyilvánvaló módon megállapítható, hogy a külön jogszabály – az egyéb, más jogági szankciók mellett – a szerződés érvényességét sem kívánja megengedni. A kölcsönszerződés nem érvénytelen önmagában azért, mert megállapítást nyer, hogy a kölcsönvevő ügyletkötési célja üzletszerű pénzügyi tevékenység (betétgyűjtés) volt.

A jogosulatlan pénzügyi tevékenység bűncselekménye miatti elítélés sem eredményezi szükségképpen a szerződés polgári jogi semmisségét, mert a polgári bíróság a bűnösség kérdésétől függetlenül szabadon dönt arról, hogy az ügylet polgári jogi szempontból érvényes vagy sem.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.231/2005.)

181. BDT 2006/11/17., eBDT2006. 1472.

Építési vállalkozási szerződésben, ha a felek a vállalkozói díjat tételes felmérésre utalással határozzák meg, azonban az egyes, később felmérésre kerülő munkafázisokra vonatkozó egységárakat átalányár formájában előre rögzítik, az elszámolás során alkalmazott egységárak csak a szolgáltatás és ellenszolgáltatás feltűnő aránytalansága címén támadhatók. A feltűnő aránytalanság szempontjából a szerződésben meghatározott díj és a reálisan felszámítható díj közötti értékkülönbséget kell bizonyítani, majd az értékkülönbség összegét a reális, valós díj összegével kell aránypárba állítani, és az így számított százalékos aránytalanság értékelhető.

Az építési vállalkozási szerződés teljesítése a műszaki átadás-átvételi eljárás eredményes befejezéséhez kötődik, ami nem azonos a használatbavételi engedély iránti hatósági eljárással.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.020/2005.)

182. BDT 2006/11/179., eBDT2006. 1474.

A kölcsönszerződés konszenzuál – és nem reál – szerződés, ezért a felek akaratnyilvánításával – és nem a kölcsön átadásával – jön létre. A szerződés nem az okiratot, hanem magát a konszenzust (megállapodást) jelenti, amely a felek között létrejön. A kölcsönszerződés érvényessége írásbafoglaláshoz nincs kötve („alakszerűtlen”), a kölcsönről készült okirat szerepe csupán deklaratív.

II. Az elismerés a félnek olyan rendelkező cselekménye, amelyben a vele támasztott jogot – egészben vagy részben – fennállónak, valónak nyilvánítja ki, míg a beismerés az elismert jog alapjául állított tényekre vonatkozik. Azt, hogy a jog elismerése mennyiben foglalja magában a tények beismerését is, a bíróság mérlegeléssel állapítja meg.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.244/2005.)

183. BDT 2006/12/196., eBDT1491.

Szabadalmi jog, mint vagyoni értékű immateriális jogosultság eszmei hányada végleges átruházására irányuló szerződésre – analógia útján – az adásvétel szabályai az irányadóak.

Vételár késedelmes fizetése esetére kötbér nem köthető ki, hanem a késedelmi kamat szabályait kell alkalmazni.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.165/2005.)

2005. év

184. BDT 2005/2/20., eBDT2005. 1107.

Az üzletrész nem „dolog”, hanem olyan tagsági és vagyoni jogokat megtestesítő vagyoni értékű, immateriális jogosultság összesség, amely a hasznosítás és a rendelkezés (átruházás) során dolog módjára viselkedik. A kft. üzletrész átruházása esetén ezért analóg módon a Ptk.-nak a dolog tulajdonjoga átruházásánál alkalmazott szabályai megfelelően irányadók, és alkalmazhatók – az üzletrész sajátos természetéből adódó eltérésekkel – a hibás teljesítésre vonatkozó szabályok is.

Az üzletrész adásvételi szerződés hibás teljesítését eredményezheti, ha az üzletrészből fakadó jogosultságok korlátozottan érvényesülhetnek, mert az üzletrész forgalmi értékét meghatározóan befolyásoló társasági vagyon csökkent értékű a szerződésben rögzített állapothoz („minőséghez”) képest, és így az üzletrész is szükségképpen értékcsökkent. A jogosult ilyen esetben szavatosság címén árleszállítási igényt érvényesíthet.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.074/2004/3.)

185. BDT 2005/2/21., eBDT2005. 1108.

Nincs akadálya annak, hogy a felek ún. jutalékos, „sikerdíjas” megbízás keretében a megbízott sikeres tevékenységétől tegyék függővé a díjfizetést. Az ilyen tartalommal megkötött szerződés érvényes, a megbízott a kikötött díjra azonban csak akkor válik jogosulttá, ha eljárása eredményre vezetett. A díj meghatározásának módja a szerződést eredménykötelmi természetűvé teszi.

Az eredménykötelmi vonás nem jelent egyúttal „eredményfelelősséget”: ha az eljárás nem vezet eredményre, de ez a megbízottnak nem felróható, az eredmény elmaradása miatt felelősség nem terheli, hanem annak csak a díj iránti igényjogosultságra van kihatása.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.066/2004/4.)

186. BDT 2005/2/24., eBDT2005. 1111.

A faktoring lényege a követelésnek a behajtás kockázata átvállalásával vagy anélkül történő megvásárlása, megelőlegezése. A faktoring atipikus szerződés, amely a felek üzleti-szerződési céljától, szándékától függően a visszterhes engedményezés, az adásvétel, illetve a hitelviszony elemeit foglalja magában.

A faktoring szerződést nem teszi érvénytelenné, ha az engedményezett, lényegében biztosítéki szerepet betöltő követelésről utóbb bebizonyosul, hogy az nem is létezett (például „fiktív” volt), az alapügylet más okból érvénytelen, vagy ha az engedményezett követelés megszűnt (például beszámítás, hibás teljesítés miatti ellenkövetelés folytán). Amennyiben az átruházott követelés valamilyen okból nem állt fenn, a faktoráló ezért helytállással tartozik.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.511/2003/7.)

187. BDT 2005/3/32., eBDT2005. 1123.

A szerződés akkor színlelt, ha a szerződő felek külső harmadik személyek irányában azt a látszatot kívánják kelteni, hogy közöttük meghatározott tartalommal szerződés jött létre, jóllehet közöttük ilyen szerződés nincsen, illetve kölcsönösen azt palástolják, hogy a ténylegesen megkötött szerződés helyett más tartalommal és más joghatást kiváltó szerződést kötöttek. Amennyiben azonban az adásvételről szóló okiraton a felek az egyik (házastárs) tulajdonostárs eladó aláírását – tudomása nélkül – aláhamisítják, az eladó szerződési akarata hiányában adásvételi szerződés nem jön létre.

Ha a szerződés nem jött létre, nem az érvénytelenség jogkövetkezményeit, hanem a jogalap nélküli gazdagodás, illetve a jogalap nélküli birtoklás szabályait kell alkalmazni.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.240/2003/6.)

188. BDT 2005/4/45., eBDT2005. 1138.

A szerződési szabadság elvéből következik, hogy a felek szabadon bocsátkozhatnak szerződési tárgyalásokba, és nem tartoznak felelősséggel a megállapodás elmaradásáért. Az egyik fél részéről a szükségleti igényeiről nyújtott tájékoztatás, és a másik fél részéről a közölt igények teljesítésére való felkészülés – akkor is, ha nagyobb anyagi ráfordítást eredményez – olyan üzleti kockázat, ami a kötelezett terhére esik, és a szerződés létrejöttének hiányában nem hárítható át a másik félre. A szerződéskötés elmaradása miatt a Ptk. 6. §-a alapján kárigény kivételesen akkor érvényesíthető, ha a megrendelő szándékosan hozza a kötelezettet abba a helyzetbe, hogy költekezett, majd pedig lényegében ésszerű indokok nélkül, önkényesen tagadja meg a szerződéskötést. Az a fél, aki a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeivel ellentétesen bocsátkozik szerződési tárgyalásokba, vagy szakította meg azokat, köteles a másik jóhiszemű fél ebből eredő kárának megtérítésére.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.424/2003/6.)

189. BDT 2005/4/48., eBDT2005. 1141.

I. A mezőgazdasági termékértékesítési szerződés alapján értékesített napospulyka-állomány minőséghibás lehet akkor is, ha minősége kötelező szabvány rendelkezését nem sérti, azonban az állomány a szerződéssel elérni kívánt célnak megfelelő felhasználásra – bármely okból – nem alkalmas.

A naposállat-állomány rendeltetés szerinti alkalmassága azt jelenti, hogy az állatok a teljesítés helyén és idején nem szenvednek olyan fogyatékosságban, amely miatt az állomány optimális, gazdaságos felnevelése nem biztosított, illetve amellyel okozati összefüggésben a felnevelés során vagyoni hátrány (kár) következne be.

II. A Ptk. 316. § akkor alkalmazható, ha a jogosult a teljesítéskor kétséget kizáróan tud a kötelezett szerződésszegéséről, ismeri a hibát, annak okát, mibenlétét, annak következményeivel, nagyságrendjével, kihatásával együtt. A naposállat-állomány telepítésekor a hibás teljesítésből eredő igények miatt a jogfenntartás elmulasztása azonnali jogvesztést nem eredményezhet; a szavatossági jogok gyakorlására rendelkezésre álló törvényes határidőket nem zárhatja ki azonnali jogvesztő határidő. A szerződésszegésből eredő igényeket illetően is érvényesül, hogy jogvesztés csak a törvény kifejezett rendelkezése esetén következhet be, illetve a jogvesztéshez joglemondó nyilatkozat szükséges.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.079/2004/6.)

190. BDT 2005/5/62., eBDT2005. 1158.

Amennyiben a bérlő a bérelt területen a saját üzleti-gazdasági céljainak elérése érdekében hajt végre különböző területrendezési, infrastrukturális beruházásokat, azok a számára hasznosak, beruházásai értékének megtérítésére ezért a bérbeadótól nem tarthat igényt.

A bérlet megszűnéséig jogalap nélküli gazdagodás címén igény nem érvényesíthető. Az esetleges gazdagodás mértéke nem a beruházási költségek összegével azonos, hanem az infrastrukturális fejlesztésekkel összefüggésben előálló forgalmi értéknövekedésben jelentkezhet.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.119/2004/5.)

191. BDT 2005/5/65., eBDT2005. 1161.

Halál esetére szóló gondozási szerződés érvényesen nem köthető, ezért ha a szerződéses örökös kizárólag az örökhagyó vagyonából tartja el az örökhagyót, az öröklési szerződés nem felel meg a Ptk. 655. § (1) bekezdése szerinti kógens szabálynak, és mint színlelt szerződés érvénytelen. A tartalmában érvényes öröklési szerződés nem megfelelő teljesítése azonban nem eredményez érvénytelenséget, hanem arra ad alapot, hogy a tartási szolgáltatások jogosultja – az örökhagyó – az eltartók szerződésszegése miatt a szerződés megszüntetését kérje.

Adott esetben a személyes gondoskodás, ápolás domináns eleme lehet az öröklési szerződésnek, a tartás anyagi fedezetének biztosítása csekélyebb jelentőségű lehet. A személyes törődés, ápolás különösen a súlyos, gyógyíthatatlan beteg eltartottak esetén kaphat kiemelt hangsúlyt.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.106/2004/7.)

192. BDT 2005/6/72., eBDT2005. 1175.

A Ptk. 6. §-a szerinti ún. „utaló magatartás” nem deliktuális felelősségi eset, hanem olyan szubszidiárius törvényi tényállás, melynek alkalmazására kivételesen akkor kerülhet sor, ha a felek között polgári jogi szerződés nem jött létre, az ügyletkötéssel ugyanakkor a másik fél nyomatékosan biztatta a jóhiszemű felet, ezért az ebből eredő hátrányok miatt – a kockázat megosztásával – a jogosult kártalanításra tarthat igényt.

A gazdasági erőfölénnyel való visszaélés elbírálása nem tartozik a bíróság hatáskörébe.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.741/2003/4.)

193. BDT 2005/6/75., eBDT2005. 1178.

I. A Cstv. 40. § (1) bekezdés a)–c) pontjaiban nevesített megtámadási okok a fedezetelvonás – külön törvényben speciálisan szabályozott – olyan eseteit írják körül, amelyek alapján a szerződés eredményes megtámadása folytán az érvénytelenség – és nem a relatív hatálytalanság – jogkövetkezményeit kell alkalmazni. Az érvénytelenség jogkövetkezményei közül az eredeti állapot helyreállítása [Ptk. 237. § (1) bek.] az elvont vagyonnak az adós felszámolási vagyonába való visszaadási kötelezettségét eredményezi, feltűnően aránytalan értékkülönbözettel megkötött jogügylet esetén pedig az aránytalan előny kiküszöbölésével az adóssal szerződő másik fél a különbözetnek a felszámolási vagyonba való megfizetésére kötelezhető [Ptk. 237. § (2) bek.].

II. A fedezetelvonás miatt relatíve hatálytalan szerződés [Ptk. 203. § (1) bek., actio Pauliana] érvényes, ezért ennek alapján a hitelező nem követelheti sem az eredeti állapot helyreállítását, sem az aránytalan előny kiküszöbölését. Az érvényesen tulajdont vagy más jogot szerző harmadik személy – törvényi feltételek hiányában – nem kötelezhető arra, hogy a tulajdonába került dolgot a felszámolási vagyonba utalja vissza. A hitelezők felé (relatíve) hatálytalan szerződésnek az a jogkövetkezménye, hogy a hitelező (a jogosult) az egyébként érvényesen szerző harmadik fél tulajdonába került vagyontárgyakból a követelését behajthatja, aki ezt tűrni köteles.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.496/2003/8.)

194. BDT 2005/7-8/93., eBDT2005. 1201.

A hibás teljesítés miatti elállás, mint külön törvényi feltételekhez kötött legsúlyosabb szavatossági igény gyakorlása során irányadó az arányosság elve. Ebben a körben mérlegelni kell, hogy a választott szavatossági igény teljesítése a kötelezettnek más szavatossági igény teljesítésével összehasonlítva aránytalan többletköltséget, érdeksérelmet eredményez-e, figyelembe véve a szolgáltatott dolog hibátlan állapotban képviselt értékét, a szerződésszegés súlyát, és a szavatossági jog teljesítésével a jogosultnak okozott kényelmetlenséget is.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.732/2003/3.)

195. BDT 2005/7-8/94., eBDT2005. 1202.

Általában nem vezet a szerződés érvénytelenségére, ha valamelyik szerződő fél a részére jogszabályban egyoldalúan előírt kötelezettségét elmulasztja, és a másik (jóhiszemű) féllel így köt szerződést, a szerződéses szolgáltatást, a szerződés tartalmát azonban a jogszabályban előírt egyoldalú kötelezettség elmulasztása nem érinti.

Az állami vállalatokra bízott vagyon elidegenítése során, amennyiben az eladó az ÁVÜ irányában fennállott bejelentési kötelezettségének nem tett eleget, ez önmagában érvénytelenséget nem eredményez, ehhez azt is bizonyítani kell, hogy a konkrét esetben olyan okok állottak fenn, amelyek miatt az ÁVÜ a szerződéskötést – mint a társadalom érdekeit nyilvánvalóan sértőt vagy a nemzetgazdaság megkárosítását eredményezőt – ténylegesen meg is tilthatta volna.

Az érvénytelenség oka utóbb kiküszöbölhető és az érvénytelen szerződés érvényessé nyilvánítható, ha a szerződéskötés idején hatályos azt a jogszabályt, amely a szerződés érvénytelenségét okozta, utóbb hatályon kívül helyezik.

(Szegedi Ítélőtábla: Fpkf.I.30.297/2004.)

196. BDT 2005/7-8/95., eBDT2005. 1203.

Adásvételi előszerződés meghiúsulása miatt a vevő részéről visszakövetelt foglaló nem kártérítési igény. A szerződés megkötésében közreműködő ügyvéd letéttel kapcsolatos közreható károkozása ezért csak akkor vizsgálható, ha a vevő követelése az adásvételi jogviszony kötelezettjén nem hajtható be, azaz a követelés kártérítéssé fordul át, és a kárigény válik esedékessé.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.268/2003/7.)

197. BDT 2005/9/109., eBDT2005. 1220.

A gazdasági társaság tagja a saját társasága által megkötött adásvételi szerződés érvénytelensége iránt – annak semmisségére vagy megtámadhatóságára hivatkozással – kereshetőségi joggal nem rendelkezik, mivel külső harmadik személynek nem tekinthető, és nincs olyan jogszabályi felhatalmazása sem, melyre figyelemmel kereshetőségi joga fennállna.

Amennyiben azonban a gazdasági társasággal szemben felszámolási eljárás indul, és ebben a társaság tagja hitelezőként szerepel, ebben a minőségében a Cstv. 40. § (1) bekezdésében biztosított perindítási jogosultság megilleti.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.754/2003/9.)

198. BDT 2005/12/159., eBDT2005. 1276.

Az ingatlanközvetítésre irányuló szerződés jogi természete.

A díjfizetés eltérő feltételei az eredménykötelem, illetve az ügyviteli jellegű kötelem esetében.

Az ingatlanközvetítő által alkalmazott általános szerződési feltételek tisztességtelenségének vizsgálata ügyészi, közérdekű megtámadási kereset alapján: a kizárólagossági kikötés, a szerződés megszűnése után az ingatlanközvetítő jutalékigénye, a szerződés felmondása esetén az átalánydíj megítélése.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.188/2004.)

199. BDT 2005/12/164., eBDT2005. 1281.

A szerződés tartalmát a felek megállapodása, továbbá – eltérő megállapodásuk hiányában – a diszpozitív törvényi rendelkezések határozzák meg. A szerződés tartalmává válnak azonban – külön kikötés nélkül, hallgatólagosan is – mindazon kötelezettségek, amelyek az adott szerződés természetéből és céljából, a felek közötti korábbi gyakorlatból, valamint a kialakított szakmai szokásokból szükségszerűen következnek. A szakmai szokások alatt azt a szakmai gyakorlatot, szakismeretet kell érteni, amelyet a felekkel azonos helyzetben lévő személyek általánosan alkalmazandónak, irányadónak tartanak.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.323/2004.)

2004. év

200. BDT 2004/1/5., eBDT2004. 915.

I. A csőd- és felszámolási eljárásról szóló 1991. évi IL. törvény (Cstv.) 40. § (1) bekezdésében biztosított szerződés megtámadási jog anyagi jogi jogintézmény, a 90 napos keresetindítási határidő ezért anyagi jogi határidő, számítása tekintetében a Ptké. 3. és 4. §-ai az irányadóak. Az anyagi jogi határidő vagy elévülési, vagy jogvesztő határidő; jogvesztő akkor, ha ezt a jogszabály kifejezetten kimondja, vagy egyéb rendelkezéseiből egyértelműen következik. A Cstv. 40. § (1) bekezdése szerinti megtámadási határidő elévülési természetű, elmulasztása esetén igazolási kérelemnek helye nincs, azonban alkalmazni kell az elévülés nyugvására (félbeszakadására) vonatkozó szabályokat.

A keresetindításra nyitva álló elévülési határidő elmulasztása esetében a bíróság az elévülést hivatalból nem észlelheti, és az ügy érdemében ítélettel kell határozni.

II. A Cstv. 40. § (1) bekezdés b) pontban írt megtámadási ok objektív, megdönthetetlen törvényi vélelmet állít fel: a felek jó- vagy rosszhiszeműségétől függetlenül a feltűnően aránytalan juttatás a felszámolás alá kerülő adós esetében vagyonkimentést (fedezetelvonást) vélelmez, emiatt az ilyen ügylet érvénytelen. A c) pont szerinti megtámadási ok ettől abban különbözik, hogy kifejezetten a hitelezők kijátszását célozza, tehát szubjektív felelősségi, csalárdságot feltételező (turpis) jogi helyzetről van szó.

III. A Cstv. 40. § (1) bekezdés szerinti eredményes megtámadás nem relatív hatálytalanságot, hanem érvénytelenséget eredményez. A relatív hatálytalan szerződés az arra hivatkozó jogosulttal szemben hatálytalan, és az a jogkövetkezménye, hogy a jogosult az egyébként érvényesen szerző külső harmadik fél tulajdonába került vagyontárgyakból hajthatja be követelését, aki ezt tűrni köteles. A relatív hatálytalanságnak nem jogkövetkezménye az eredeti állapot helyreállítása, az elvont fedezet visszaszolgáltatását nem teszi lehetővé, a relatív hatálytalanság ilyen jogkövetkezményeit sem a tárgyi jog (a Ptk., a külön szabályozást adó Cstv. vagy más jogszabály), sem pedig az elmélet nem ismeri. A szerződés eredményes megtámadásának szándékolt kihatása az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazásával érhető el.

IV. A „perbizomány” a magyar eljárási jogban általában nem ismert, a külön törvény – a Cstv. 40. § – kivételes rendelkezésként mégis arra jogosítja fel a felszámolót, hogy felperesként a saját nevében, de mást (az adóst, illetve végső soron a hitelezőket) megillető követelést érvényesíthessen. A különös anyagi jogi igényérvényesítéshez igazodnak a speciális eljárási alanyi pozíciók, és teszik lehetővé az alperesek között az érvénytelenség jogkövetkezményeinek levonását.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.169/2003.)

201. BDT 2004/1/6., eBDT2004. 916.

Amennyiben az adós az őt megillető vételár-követelésről általa is tudottan nem létező részvények átruházása fejében lemond, a részvényvásárlás színlelt, ezért semmis ügylet, a követelést elengedő jognyilatkozat pedig alkalmas arra, hogy az adós vagyonát – a követelés elengedése miatt – a hitelezők kijátszása folytán csökkentse [Cstv. 40. § (1) bek. c) pont].

Az érvénytelen elengedő jognyilatkozat jogkövetkezménye az, hogy az eredeti vételártartozás feléled, és a hiányzó összeget a kötelezettnek az adós részére meg kell fizetnie.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.105/2003.)

202. BDT 2004/2/16., eBDT2004. 930.

A keretbiztosítéki jelzálogjog törvényi feltétele, hogy a felek között előre meghatározott jogviszonyból származó követelésekre vonatkozzon, és a keretbiztosítéki jelzálogjog konstitutív hatályú bejegyzése a törvény által előírt tartalommal, követelmények szerint az ingatlan-nyilvántartásba megtörténjen.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.069/2003.)

203. BDT 2004/2/17., eBDT2004. 931.

Amennyiben az ügyvéd mulasztása folytán elmarad a kölcsönszerződést biztosító jelzálogjog ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzése, az adós fizetésének elmaradása esetén a közös károkozásra vonatkozó szabályok nem alkalmazhatók, a megbízási szerződést megszegő ügyvéd és a kölcsöntartozását nem fizető adós felelőssége nem egyetemleges.

A jogosult hitelezőnek a kölcsönszerződés teljesítése, a követelés behajtása iránt kell intézkednie, az ügyvédi mulasztás miatt a kártérítési felelősséget megalapozó közrehatás pedig csak akkor állapítható meg, ha a kölcsöntartozás a rendelkezésre álló jogi eszközökkel nem volt behajtható. Ezt megelőzően az ügyvéddel szembeni kártérítési igény idő előtti.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.085/2003.)

204. BDT 2004/3/26., eBDT2004. 946.

Az önkormányzat által saját beruházásban létesített gázközmű vagyon értékesítése során az adásvételi szerződésre – a vételár tekintetében sem – nem vonatkoznak az állam és az önkormányzatok egymás közti elszámolását rendező jogszabályi rendelkezések (így a 2001. évi LVI. törvény).

II. A szerződés uzsorás jellegének megállapításához objektív és szubjektív feltételek együttes megléte szükséges.

Az uzsorás szerződés objektív feltétele, hogy a szerződés megkötésekor a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között feltűnő aránytalanság áll fenn, szubjektív feltétele, hogy egyfelől a sérelmet szenvedett fél gazdasági helyzete hátrányos legyen, másfelől pedig, hogy az ellenérdekű fél a másik fél helyzetének kellő mélységű ismeretében, ennek kihasználásával tudatos, rosszhiszemű, csalárd magatartással jusson kirívóan aránytalan előnyhöz.

III. Gázközmű vagyon értékesítése esetén nem a bekerülési költségnek, és nem a vevő szempontjából kalkulált üzleti értéknek van jelentősége a szolgáltatás arányos ellenértékének meghatározása során. Piaci (forgalmi) érték hiányában az ügyletkötés összes körülményét kell értékelni. Ebben a körben az eladott vagyontárgy speciális, különleges rendeltetésének is jelentősége lehet: a gázközmű rendszer akkor is a helyi lakossági igényeket szolgálja ki, és a lakosok életszínvonalát emeli, ha az adásvétel folytán a tulajdonos személye megváltozik.

IV. A perben eljáró jogtanácsos részére az ügyvéddel azonos összegű munkadíj állapítható meg. A munkadíj összegének meghatározása során fogalmilag kizárt a külön rendelet szabályainak alkalmazása, mivel a jogtanácsos nem megbízási szerződés, hanem munkaviszony, vagy tagsági viszony alapján látja el a fél képviseletét.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.409/2003.)

205. BDT 2004/3/33., eBDT2004. 953.

A bírósági végrehajtás során nem az adós köt szerződést az árverési vevővel, hanem a jogszerzés egy olyan önálló, nem szerződésen alapuló jogcímen – az árverésen – alapszik, amelyet a végrehajtó lebonyolít, eljárási szabályait pedig a törvény rendezi. Amennyiben az ingó vagy ingatlan értékesítésére a Vht. felhatalmazása alapján nem árverésen, hanem azon kívül kerül sor, a vagyontárgyat maga a végrehajtó adja el, de árverési vétel hatályával. Mindebből következik, hogy a Vht. árverésre, az adós vagyonának értékesítésére vonatkozó szabályai sérelme esetén – mivel a jogszerzés nem szerződésen, hanem más, önálló jogcímen, az árverésen alapul – a szerződésre vonatkozó szabályok, így a jogszabályba ütköző szerződés semmisségére, vagy a szerződés feltűnő értékaránytalanságára vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók, hanem a Vht. jogorvoslatra vonatkozó szabályai az irányadóak.

Az adósnak a végrehajtási eljárásban az árverésen kívül, de árverési vétel hatályával történő értékesítéshez tett nyilatkozata nem minősül olyan „egyéb jognyilatkozatnak”, amely a Cstv. 40. § alapján megtámadható lenne.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.365/2003.)

206. BDT 2004/4/37., eBDT2004. 961.

Amennyiben a bank vezetője az adóssal összejátszik a kölcsönszerződés megkötése során, a kölcsönhöz az adós a területi igazgató tevőleges közreműködésével, annak – bűncselekményt is megvalósító – megvesztegetése révén jut hozzá, egyik fél sem a társadalmilag elvárható, az üzleti tisztesség szabályaival összeegyeztethető módon jár el, ezért a megkötött kölcsönszerződés nyilvánvalóan a jó erkölcsbe ütközik, semmis. A kölcsönszerződés semmissége kihat a biztosítékokra vonatkozó szerződésekre is, így azok is érvénytelenek.

Az érvénytelenség érvényesül az üzleti tisztesség védelmében, a tisztességtelen piaci magatartásokkal szemben, amelyek ugyan jogszabályba ütköző szerződést nem jelentenek, de nyilvánvalóan jó erkölcsbe ütköző jellegük miatt eredményezhetik a szerződés semmisségét. A jó erkölcs tartalmát a jogszabály nem határozhatja meg, ebben az esetben ugyanis a szerződés jogszabályba ütköző volta miatt minősülne érvénytelennek; a törvényi rendelkezés folytán azonban téves az a felfogás, amely szerint mindazt szabadon lehet megtenni, amit jogszabály kifejezetten nem tilt, vagyis „etikátlan, de jogszerű” lehet a magatartás.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.165/2003.)

207. BDT 2004/4/38., eBDT2004. 962.

I. A közraktári szerződés alapján a letétbe vett áruról kiállított értékpapír – a közraktári jegy – átruházására (forgatására) a váltójogi szabályok az irányadóak. A közraktári jegy átruházása után az alapügyletből eredő kifogások – amelyek az alapügylet résztvevőinek személyes viszonyán alapulnak – nem érvényesíthetőek. Az első forgatás előtt az alapügylet résztvevői azokat a kifogásokat érvényesíthetik, amelyek hosszabb bizonyítás felvétele nélkül eldönthetőek, és amelyek az alapügylet alapvető jogi létével kapcsolatosak (pl. az alapügylet nem jött létre, érvénytelen, megdőlt, vagy megszűnt).

II. Amennyiben az eladó az adásvételi szerződés létrejötte, a tulajdonjog-átruházás feltételéül szabja, hogy a vevő az adásvétel tárgyát képező bormennyiséget közraktárban helyezze el, perindítási jogosultsággal rendelkezik arra nézve, hogy a közraktári szerződés nem jött létre, illetve érvénytelen. Ilyenkor – a közraktári jegy átruházása hiányában – az alapügylet résztvevői között a közraktári szerződés létrejötte, illetve érvényessége vizsgálható.

III. Amennyiben a felek a közraktári szerződésről szóló törvény kógens rendelkezése ellenére nem határozzák meg a letett áru kezelésének, továbbá az áru biztosításának a módját, akkor a lényeges tartalmi elemekben való megállapodás hiányában a közraktári szerződés nem jön létre.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.649/2003.)

208. BDT 2004/5/53., eBDT2004. 982.

Használt mezőgazdasági haszongépjármű – cukorrépa betakarítógép – esetében a vevőnek számítania kell arra, hogy a gépen a természetes elhasználódásból származó hibák lehetnek. Mindazon – köznapi értelemben vett – „hibák” tehát, amelyek a használtság következményei, a vevő terhére esnek. A hibás teljesítés jogi értelemben csak akkor állapítható meg, ha a hiba független a használtságtól, illetőleg az elhasználódás számítható mértékét jelentősen túllépi.

Kellékszavatosság esetén a hibás teljesítésre vonatkozó jogosultat terheli a szakértői bizonyítás arra nézve, hogy a szolgáltatott használt gép hibajelenségei nem a természetes használtságból eredtek, illetőleg, hogy az elhasználódás számítható mértékét jelentősen túllépték, és ezek már a teljesítéskor is megvoltak a dologban.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.290/2003.)

209. BDT 2005/5/54., eBDT2004. 983.

I. Az a tény, hogy a megrendelő az általa vállalt határidőn belül az építési engedélyes terveket és a munkaterületet nem adja át, objektív szerződésszegést jelent, mert elmulasztotta azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a kötelezett megfelelően teljesíteni tudjon. A munkaterület átadásának késedelme, az engedélyes tervek szolgáltatásának elmulasztása az építtetővel szemben a közbenső intézkedés elmulasztásának jogkövetkezményeit vonja maga után. Az objektív szerződésszegés – az építési engedély kiadásának késedelme – felróhatósága alól a megrendelő magát kimentheti, és ez esetben kártérítési felelősséggel nem tartozik.

II. Amennyiben azonban a vállalkozási szerződés a közbenső intézkedés elmulasztása miatt, fel nem róható okból meghiúsul, úgy kell tekinteni, hogy az objektív okból lehetetlenné vált szerződés meghiúsulásának oka a megrendelő érdekkörében merült fel. Ilyenkor a vállalkozót a díj megilleti, de a megrendelő levonhatja azt az összeget, amelyet a vállalkozó költségben megtakarított, továbbá amelyet a felszabadult időben másutt keresett, vagy nagyobb nehézség nélkül kereshetett volna.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.367/2003.)

210. BDT 2004/6/65., eBDT2004. 999.

Amennyiben az adós valótlan tartalmú okiratokkal, ténylegesen létre nem jött adásvételi szerződésekkel kívánja a hitelezői követelések fedezetét elvonni, a színlelt szerződések a Cstv. 40. § (1) bekezdés c) pontja alapján jogszerűen támadhatók meg. Az eredményes megtámadás nem relatív hatálytalanságot, hanem érvénytelenséget eredményez.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.128/2003.)

211. BDT 2004/6/69., eBDT2004. 1003.

A nemzetközi fuvarozási szerződésről szóló egyezmény (CMR) rendelkezései szerint a fuvarozáson alapuló igények egy év alatt évülnek el, az elévülési idő „szüneteltetésére” (nyugvására), illetve megszakítására az ügyben eljáró bíróság joga érvényes.

Az írásbeli felhíváshoz fűződő jogkövetkezményeknek a beállta szempontjából a kézbesítést – az ellenkező bizonyításáig – az írásbeli nyilatkozat postára adásától számított 2. munkanapon megtörténtnek kell tekinteni.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.256/2003.)

212. BDT 2004/7-8/74., eBDT2004. 1010.

Amennyiben az önkormányzatok közgyűlése kölcsönösen olyan tartalmú határozatokat hoz meg, amelyekben ingatlanok – tűzoltó laktanya, illetve múzeum épület – egymás javára történő átengedéséről rendelkezik, a csereszerződés létrejön, és az így létrejött szerződés megfelel a Legfelsőbb Bíróság XXV. számú PED-ben foglalt alaki követelményeknek is.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.II.30.246/2003.)

213. BDT 2004/10/99., eBDT2004. 1041.

Az a törvényi rendelkezés, amelynek értelmében a semmis szerződés érvénytelenségére bárki határidő nélkül hivatkozhat, nem jelenti egyúttal azt is, hogy akárki a szerződés érvénytelenségének megállapítása érdekében, semmisségre történő hivatkozással pert indíthasson. A szerződést kötő gazdasági társaságban a tagsági jogviszony az adásvételi szerződéssel összefüggésben közvetlen jogi érdekeltséget, jogviszonyt nem jelent, a „közvetett” érdekeltség – a társaságbeli tulajdonosi jogviszony – a perindítást nem alapozza meg.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.III.20.066/2003.)

214. BDT 2004/11/111., eBDT2004. 1055.

Az a körülmény, hogy az adásvételi szerződés megkötésekor az eladó nem tulajdonosa az ingatlannak, a tulajdonjog hiánya a szerződéskötést nem teszi érvénytelenné, az ilyen szerződés nem ütközik jogszabályba. Az ingatlan tulajdonjogát ugyanis nem a szerződés megkötésekor, hanem a szerződés teljesítésekor kell átruházni, a szerződés érvénytelenségét pedig a szerződéskötés időpontjában kell vizsgálni, a teljesítés elmaradása viszont szerződésszegést jelent.

Ha azonban a nem tulajdonos eladó az adásvételi szerződésben – annak megkötésekor – olyan ingatlan tulajdonjogának átruházását vállalja, amely tulajdonjog megszerzése számára a későbbiekben is – akár fizikai, akár jogi okból – kizárt, akkor a szerződés lehetetlen célra irányul, ezért semmis [Ptk. 227. § (2) bek.].

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.II.20.010/2003/7.)

215. BDT 2004/11/112., eBDT2004. 1056.

Érvényes a biztosítéki célú opciós kikötés olyankor is, amikor a hitelező egyidejűleg jelzálogjogot is kiköt. A tulajdonos nincs elzárva attól, hogy a jelzálogjoggal terhelt ingatlant tovább megterhelje, a hitelező javára azon a dolog és a vételár megjelölésével vételi jogot engedjen.

Érvénytelen azonban a vételi jog kikötése, ha az opciós szerződésben a felek úgy rendelkeznek, hogy a hitelező a kielégítési jog megnyílta előtt szerezheti meg egyoldalú nyilatkozattal létrehozott adásvételi szerződéssel az ingatlan tulajdonjogát (lex comissoria).

Az opciós szerződésben a vételárnak a vagyontárgy valóságos forgalmi értékéhez kell igazodnia, és nem határozható meg az adós tartozásának összegében. Érvénytelen a vételi jog kikötés, ha a hitelező az adott vagyontárgy tulajdonjogát opciós jog alapján a fennálló követelése fejében elszámolási kötelezettség nélkül szerzi meg, a vagyontárgy valóságos értékének számbavétele nélkül.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.578/2003/4.)

216. BDT 2004/11/113., eBDT2004. 1057.

Amennyiben a tartós használatra rendelt dolog (röntgengép) hibáját valamely alkatrész (röntgencső) meghibásodása okozza, az alkatrész osztja a fődolog jogi sorsát, így azzal együtt tartós használatra rendelt dolognak minősül.

A hibás teljesítés miatt a peres eljárás megindítása szempontjából az elévülés nyugvását eredményező menthető ok a meghibásodás tényének bekövetkeztével még nem szűnik meg. A szavatossági ügyekben a jogosult szempontjából kiemelt jelentősége van, hogy a hiba „megjelenését” követően a hiba eredete, annak következményei, a helyreállítás költségkihatásai, azaz a hiba által okozott érdeksérelem jellege és nagyságrendje, adott esetben drasztikus mivolta mikor vált a laikus jogosult számára egyértelműen felismerhetővé. Ez gyakran akkor következik be, amikor a hiba jellegét, természetét, eredetét szakember megvizsgálja és szakvélemény értékeli a felmerült rendellenességeket, hibaokokat, utal a kijavítás célszerű módjára és annak költségvonzatára. Ilyenkor a szakvélemény beszerzéséig, tartalma megismeréséig a jogosult menthető okból nem fordul bírósághoz, az elévülés nyugszik

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.III.30.680/2003/6.)

217. BDT 2004/12/122., eBDT2004. 1069.

A színlelés kétoldalú, tudatos magatartás, amikor a felek közös akarata arra irányul, hogy azt a szerződést, amely jognyilatkozataik alapján keletkezne, ne kössék meg. Ha viszont a szerződő fél szándéka a vagyontárgy átruházására valóságos, azonban motívuma – a fedezetelvonás – jogellenes, nem a színlelt szerződésre, hanem – mint lex specialist – a fedezetelvonó szerződésre (Ptk. 203. §, actio Pauliana) vonatkozó szabályokat és jogkövetkezményeit kell alkalmazni. Amennyiben a felek a szerződést azért kötik meg, hogy az átruházó fél a végrehajtás alól mentesüljön, akkor az átruházási szándék tényleges és valóságos, azonban jogellenes, aminek következménye nem az érvénytelenség, hanem a relatív hatálytalanság: a szerződés fedezetelvonó jellegére nem bárki, hanem csak a sérelmet szenvedett fél hivatkozhat; a szerződés érvényes, ezért eredeti állapot helyreállításának nincs helye, azonban az érvényesen szerző fél köteles tűrni, hogy a tulajdonába került vagyontárgyból a sérelmet szenvedett a követelését végrehajtás útján kielégítse.

(Szegedi Ítélőtábla: Pf.I.20.273/2003/4.)

218. BDT 2004/12/125., eBDT2004. 1072.

A hibás teljesítés szempontjából a termékek törvényes tulajdonsága egyfelől azt jelenti, hogyha a termék műszaki paramétereit szabványok vagy más műszaki előírások kötelezően határozzák meg, és a termék ezeknek nem felel meg, akkor hibás teljesítés történt. Kötelező szabvány hiányában is hibás azonban a termék, ha a szerződéssel elérni kívánt célnak megfelelő felhasználásra bármely okból nem alkalmas.

A nem kötelező szabványban előírt követelmények abból a szempontból jelentősek a hibás teljesítés megítélése során, hogy az adott termék alkalmas-e a rendeltetésszerű használatra.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.150/2004/6.)

2003. év

219. BDT 2003/11/6., eBDT2003. 888.

A bizományi szerződés alapján kötött adásvételi szerződés esetén a bizományos – megbízójával szemben – felelős a vele szerződő fél fizetési kötelezettségének teljesítéséért is (del credere felelősség).

Olyan értelmezés nem adható e rendelkezésnek, hogy a bizományos csak a hozzá befolyt vételárat köteles a megbízójának átutalni, mert a bizományosi viszony és felelősség az egyszerű megbízásnál szigorúbb. A hatályos tárgyi jog nem tesz különbséget a „külkereskedelmi bizomány” és a Ptk.-ban szabályozott bizományi szerződés között.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.289/2003.)

220. BDT 2003/11/7., eBDT2003. 890.

I. A közreműködőért való felelősség (Ptk. 315. §) lényegi vonása, hogy a kötelezett nem csak annak a magatartásáért felelős, akit az adott szerződés keretei között, a szerződés teljesítése érdekében vesz igénybe, hanem a vele külön szerződéses jogviszonyban álló kötelezett magatartásáért, de ezen túl a vele közvetlen szerződéses jogviszonyban nem álló, a szerződési láncolat további, távolabbi pozícióiban levő kötelezettek magatartásáért is a szerződéses jogosult irányában. A szerződés megszegése, így a szerződés meghiúsulása esetén a kötelezett a jogosult irányában nem mentesül önmagában a saját felróhatósága hiányának bizonyításával, hanem csak akkor, ha valamennyi közreműködőjét a szerződésszegés felróhatósága alól kimenti.

II. Fedezeti jellegű a beszerzés, ha a megrendelő a megkötött, de meghiúsult szerződés alapján a részére nem teljesített, hiányzó, kiesett árumennyiséget pótolja a beszerzéssel, továbbá fedezeti jellegű ügylet az is, amikor a már meglévő árukészlet egy részét kényszerül felhasználni arra, hogy a szerződéses partnerei, illetve saját termelési, gazdasági szükségletei ebből kielégítést nyerjenek. A megrendelő a józan gazdasági megfontolás szerinti, ésszerű időn belül megkötött fedezeti ügylet ára és az eredeti szerződéses ár közötti különbözet, mint kár megtérítésére tarthat igényt. Ha pedig az árunak piaci ára van, kártérítésként a szerződésben meghatározott ár és az elállás (felmondás) időpontjában fennállott piaci ár közötti különbözetet akkor is igényelheti, amennyiben ilyen fedezeti vásárlásra nem került sor.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.268/2003.)

221. BDT 2003/11/10., eBDT2003. 893.

Építési vállalkozási szerződés esetén a jelentéktelen, kisebb hibák együttes előfordulása vagy azok javítása miatt a megrendelő az átvételt akkor tagadhatja meg, ha azok megakadályozzák (ellehetetlenítik) a rendeltetésszerű használatot. Az építkezés befejezése után végzett javítások természetes velejárója, hogy kényelmetlenséget, a használatban fennakadást okoznak, a teljesítés időpontját illetően azonban csak az olyan hibáknak, hiányoknak van jelentősége, melyek a létesítmény rendeltetésszerű használatát olymértékben akadályozzák, hogy ezzel az intézmény működését lehetetlenné teszik.

Nincs akadálya, hogy a felek – a Ptk. diszpozitív rendelkezésétől eltérve – az építési vállalkozási szerződésben mindenféle hibától és hiánytól mentes átadásban állapodjanak meg. Az ilyen, a vállalkozóra jelentős többlet kockázattal járó kikötést – pl. a magas kötbérteher miatt – azonban kifejezetten és félreérthetetlenül kell megszövegezni a szerződésben.

(Szegedi Ítélőtábla: Gf.I.30.253/2003.)

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.