A jogászság kezdete

A XXXI. OTDK állam-

és jogtudományi szekciójában

I. helyezést elért hallgatók

ünnepi kötete

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2013

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@wolterskluwer.hu

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: a Wolters Kluwer Kft. igazgatója

Kiadásért felelős: Tóth Gábor

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Csizner Ildikó

Szerkesztő: dr. Izsák-Somogyi Katalin

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Műszaki szerkesztők: Kerek Imréné, Szász Zoltán

Fedélterv és tördelés: Wolters Kluwer Kft. DTP-csoport

ISBN 978 963 295 371 7

Termékkód: YEB9988

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a műbővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sok szorosítható.

Szerzők:

Ajtay-Horváth Viola, Bagdi Katalin, Balog Balázs, dr. Balogh Nikoletta, Barkóczi Dalma, Borbényi Laura Bianka, Czinege Kinga, Cseh Balázs, Gönczi Gergely, Horváth Gábor, Kazai Viktor, Kovács Krisztina, Kovács Zsófia, Kővári Petra, László Balázs, Matits Kornél, Menyhárt Barbara, Monori Zsuzsanna Éva, Papp Olga, Polgár Péter, Rónai Orsolya, Simon Barnabás, Simon Emese Réka, Szabó Sarolta Édua, Szalóky Béla, Tajti Zsuzsanna, Tóth Angéla, Tran Dániel, Vajna Zita Barbara, Zlinszky Péter

Kézirat lezárva: 2013. december 20.

A kötet tartalmát adó dolgozatok lezárási dátuma ettől eltérő.

© Ajtay-Horváth Viola, Bagdi Katalin, Balog Balázs, dr. Balogh Nikoletta, Barkóczi Dalma, Borbényi Laura Bianka, Czinege Kinga, Cseh Balázs, Gönczi Gergely, Horváth Gábor, Kazai Viktor, Kovács Krisztina, Kovács Zsófia, Kővári Petra, László Balázs, Matits Kornél, Menyhárt Barbara, Monori Zsuzsanna Éva, Papp Olga, Polgár Péter, Rónai Orsolya, Simon Barnabás, Simon Emese Réka, Szabó Sarolta Édua, Szalóky Béla, Tajti Zsuzsanna, Tóth Angéla, Tran Dániel, Vajna Zita Barbara, Zlinszky Péter, Budapest, 2014

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2014

A Wolters Kluwer Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Előszó

2013. március 25–27. között – másfél évtized eltelte után ismét – a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara adott otthont a XXXI. OTDK Állam- és Jogtudományi Szekciójának. A háromnapos konferencián 34 tagozatban 102 zsűritag előtt 299 pályamunkát mutattak be a hallgatók 14 intézmény képviseletében mintegy 160 hallgatói opponens bírálata és több száz érdeklődő oktató részvétele mellett. Az időjárás tartós hideggel és havazással tette emlékezetessé az eseményt, ami a mai napig egyetlen „fehér OTDK”-ként vonult be a diákköri konferenciák történetébe. Ez azonban sem a hallgatókat, sem az oktatókat nem tartotta vissza a színvonalas szakmai diskurzustól és versengéstől.

A XXXI. OTDK Állam- és Jogtudományi Szekciójában bemutatott dolgozatok között 34 első díjat, 37 második díjat és 17 harmadik díjat, illetve 50 különdíjat osztottak ki a zsűrik. Jelen kiadvány a jók közül is a legjobbakat, az első helyezést elért dolgozatokat teszi elérhetővé az érdeklődők számára.

A díjak és eredmények igézete nem homályosíthatja el azonban, hogy a tudományos diákköri mozgalom küldetése nem kizárólag és nem is elsősorban helyezések kiosztása, vagy szerzők, témavezetők és intézmények rangsorolása. Az OTDK Állam- és Jogtudományi Szekciója akkor lehet sikeres, ha hozzájárul a jogászi professzió szakmai és etikai értékeinek továbbadásához, a jog küldetésének és a jogászok felelősségének tudatosításához.

A kötetben szereplő pályamunkák a szerzők útkeresése, szorgalma és felkészültsége mellett a témavezetők, opponensek és tudományos diákköri szervezők munkáját is dicsérik. Kívánjuk nekik, hogy az eredményekből és a kihívásokból egyaránt merítsenek erőt: az igazi emberi nagyság másokban felismerni a tehetséget.

Budapest - Szeged, 2013. november 8.

Prof. Dr. Máthé Gábor

az OTDT Állam- és Jogtudományi

Szakmai Bizottságának elnöke

Prof. Dr. Szabó Imre

Prof. Dr. Badó Attila

a XXXI. OTDK Állam- és

a XXXI. OTDK Állam- és

Jogtudományi Szekciójának elnöke 

Jogtudományi Szekciójának társelnöke

A Kiadó előszava

Kiadványunk címével összhangban – A jogászság kezdete – a XXXI. OTDK első helyezettjeinek ünnepi kötete – szeretném átnyújtani az Olvasónak a jövő jogászreménységeinek írásait.

Az ebben az esztendőben Szegeden megrendezett XXXI. OTDK Állam- és Jogtudományi Szekciójának résztvevői olyan magas fokú szakmai és előadói készségi kvalifikáltságról tettek tanúbizonyságot, mely biztosítja, hogy hazánk felnövekvő félben lévő jogásznemzedéke méltó utód lesz.

Érdeklődésükre, írásaikra a sokszínűség, a tudományterületek közötti átmenet, az európai uniós, illetve nemzetközi kitekintés és a gyakorlatorientáció jellemző. Úgy vélem, nem is oly’ sok év múlva, de többük nevével fogunk még találkozni akár tudományos, akár klasszikus jogászi tevékenységeik során.

dr. Csizner Ildikó

jogi főszerkesztő

I.

AGRÁR- ÉS SZÖVETKEZETI JOGI SZEKCIÓ

A földtulajdonjogi szabályozás Európai Unió szabta mozgástere

(A kézirat lezárási dátuma: 2012. október 15.)

Szerző: Zlinszky Péter

Egyetem: Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kar

Konzulens: dr. Lábady Tamás, egyetemi docens, PPKE JÁK, Magánjogi és Kereskedelmi Jogi Tanszék), dr. Kurucz Mihály, ELTE ÁJK, Agrárjogi Tanszék

1. Bevezetés

„Meg ne állj tovább semmiképpen azon a földön, amelyet megvettek tőled,

mert a te földedet megvették a lóért, a füvet a kantárért, a vizet a nyeregért.

Te pedig ínséges és fösvény lévén, zálogba engedted nekik birtokaidat,

a füvet és a vizet.”

Képes Krónika: A fehér ló mondája

Mielőtt a konkrét jogi elemzésbe belefogok, felvázolom a magyarországi kiindulópontot. Felvillantom a környezeti, a gazdasági és a jogi helyzetet. Felvetem a dolgozat alapkérdését: az Unióban biztosítandó szabad tulajdonosi részjogosultságok és a tulajdonos társadalmi felelősségének szemben állását, illetve ennek termőföldforgalmi vetületét.

1.1. Magyarország alaphelyzete

Magyarország a mezőgazdaság szempontjából különösen jó tulajdonságokkal rendelkezik. A Kárpát-medence középső részének földrajzi, éghajlati és talajadottságai világviszonylatban is kiemelkedőek. Hazánk területének túlnyomó része,1 8,5 millió hektár alkalmas a mező- és erdőgazdasági művelésre,2 ami kiemelkedően jó helyzetet biztosít Európában.3 Ennek következtében az agrárium szerepe meghatározó az ország gazdaságában: exportunk jelentős részét4 mezőgazdasági alapanyagok, termékek teszik ki.

Ezt a jelentős szeletét gazdaságunknak, történetileg jellemzi a nagygazdaságok vezető szerepe. Ennek a struktúrának a megváltoztatása, a kisebb gazdálkodási egységek felé fordítása 1848-ban, az úrbéri viszonyok megszüntetésének elindításával kezdődött.5 A kiegyezést követően is több kísérletet tettek a birtokstruktúra6 kisüzemek felé mozdítására. A második világháború után az 1945-ös földreform7 bár jogi értelemben teljesedésbe ment,8 a politikai hatalom és irányváltás miatt hatásai már nem igazán mutatkozhattak meg. A kommunista birtokpolitika nem támogatta a kis-, középbirtokokra épülő mezőgazdaság létrejöttét. Az új rendszer a föld civiljogi tulajdonának megszüntetésére törekedett, helyére léptetve az osztott tulajdont.9 A rendszerváltozáskor ezt a folyamatot egy csapásra visszafordították.10 Ez a szabályozás11 az 1945-ös helyzethez közeli, elaprózott tulajdoni struktúra visszaállását eredményezte. Ennek következtében egyre több tulajdonos szakadt el a földjétől olyan értelemben, hogy a földhasználatot átengedték másnak.12

Itt kell hangsúlyozni az elsősorban a nagygazdaságokra jellemző tulajdonjogi, és használati viszonyokat. Ma Magyarországon a mezőgazdasági termelés jelentős része nem, vagy csak részben a gazda saját tulajdonát képező földön történik. Egyetlen mezőgazdasági üzem által művelt földterület – gyakran egyetlen tábla – több személy tulajdonában van. A termőföld birtokviszonyai hangsúlyozottan eltérnek a tulajdonviszonyoktól, ami az ágazat tőkeigényességének tudható be.

Egyrészről a termőföldtulajdon megszerzése, másrészről a mezőgazdasági üzem kialakítása nagyobb összegű mozgatható tőkét igényel.13 Ezzel a vidék népessége jellemzően nem rendelkezik, így hazánkban mára a bérmunkás nagyüzemek túlsúlya vált meghatározóvá,14 az ideálisnak15 vallott középbirtokokkal szemben. Magyarországon 2000-ben csak 1336 családi gazdaság működött, a legjellemzőbb birtokméret pedig 20 hektár16 volt17, ami szintén az elaprózott birtokstruktúrára utal, bár az Európai Unióban az átlagos üzemméret ennél nem sokkal nagyobb,18 és a családi gazdaság az uralkodó üzemforma, melyet az Európai Unió Közös Agrárpolitikája19 is támogat.

1.2. Szabályozási körkép

Magyarországnak nincs földkódexe.20 Ez egyrészről természetes, mert a mezőgazdálkodás viszonyai rendkívül sok jogterületet érintenek, másrészről azonban komoly nehézségeket okoz. A földhasználat, a földügyi igazgatás és a földvédelem kérdéseinek összehangolatlan szabályozása igen megnehezíti a gazdálkodási folyamatok jogszabályi keretének átlátását. Például az öröklési viszonyok a legtöbb európai ország gyakorlatával ellentétben csak igen szűk körben szabályozottak az általánostól eltérően.21 Ez is hozzájárul ahhoz, hogy nálunk a termőföldtulajdonosok 80%-a 1 ha alatti területet tud magáénak. Nyugat-Európában általános a minimum birtokméret megszabása az ilyen mértékű elaprózódás elkerülésére.22

A termőföldtulajdonosok nagy száma a rendszerváltás földpolitikájának is köszönhető. Az 1994. évi LV. törvény23 máig a hazai termőföldtulajdonjogi szabályozás alapja. A törvény nem foglal egyértelműen állást sem a nagybirtokok, sem a kis-, középbirtokok mellett. A szakmában uralkodó birtokpolitikai vita eredményeként a két irányzatnak csak abban sikerült igazán megállapodni, hogy a külföldieket kirekesztik a földtulajdonlásból.24 Ezt elsősorban az indokolta, hogy a magyarországi földárak jelentősen elmaradtak (ma is elmaradnak) az Európai Unió egyéb tagállamaiban lévőktől.25 Ez a különbözet egy szabad piacon a magyar gazdák termőföldforgalomból való kiszorulását eredményezte volna.

Kivételesen földhöz juthatnak azok a külföldiek, akik valamelyik tagállam állampolgárai.26 A jogi személyek tulajdonszerzése viszont (akár belföldi, akár külföldi,) kizárt.27 Ezt a jogalkotó az ezen az úton esetlegesen földhöz jutni kívánó külföldiek visszatartására szabályozta így.28 Kivételek ez alól a Magyar Állam, az önkormányzat és a közalapítvány, továbbá szűk körben az egyházi jogi személy és ideiglenesen a jelzálog-hitelintézet.29 Az ő földszerzésük ugyanis – a jogalkotó indoklása szerint – nem jár a külföldi személy kerülő úton való tulajdonszerzésének reális veszélyével.30

Ezen túl a termőföldszerzésre meghatározott maximumokat vezettek be, egyenlő esélyt próbálva biztosítani a kialakulóban lévő, nem a valós árakat tükröző földpiacon.31 Ezek a korlátok hivatottak visszatartani a spekulatív – nem termelői célú32 – földvásárlásokat. Látható, hogy ezen a területen az állam mélyen beleavatkozik a magánjogi viszonyokba. Ez az agrárágazat sajátosságai miatt indokolt, és az egyéb társadalmi viszonyokba való beavatkozáshoz képest elfogadott.33

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.