Makovecz Imre

ORGANIKUS

ÉPÍTÉSZETI

ÚTIKÖNYV

© Makovecz Imre jogutódai

© Nagy Ervin (előszó)

© Bujnovszky Tamás, Dénes György, Geleta László, Máté Gábor, Papp Tamás, Sáros László, Szántó Tamás, Zsitva Tibor et al. (fotó)

© EPL | BUD | HU | EU | www.serdian.org

A könyvet Dénes György szerkesztette, a szövegeket Dénes Eszter gondozta

A grafikai terv Ligetfalvi Zsolt munkája

Elektronikus verzió: eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

ISBN 978-615-5461-02-6

A kiadó köszönetét fejezi ki

Turi Attila, Csernyus Lőrinc és Dobrosi Tamás építészeknek

Tartalom

Előszó

1

Erdei művelődési ház, Visegrád

Mogyoró-hegyi kemping, Visegrád

Vendéglő, Visegrád

Mócsai-tanya, Visegrád

Rév Utcai Általános Iskola tornaterme, Visegrád

Síház, Dobogókő

Boldogasszony római katolikus kápolna, Pilisszántó

Pázmány Péter Katolikus Egyetem, Stephaneum, Auditorium Maximum, Piliscsaba

Marillac Szent Lujza-ház egyetemi kollégium, Piliscsaba

Tanítványok, pályatársak és munkáik

2

Waldorf-óvoda, Solymár

Tündérkert óvoda, Zsámbék

Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia – kollégium épülete, Felcsút

Puskás Ferenc Labdarúgó Akadémia – ügyvezetés, élettani labor és étterem épületegyüttese, Felcsút

Általános iskola, Neszmély

Tanítványok, pályatársak és munkáik

3

Szent István római katolikus templom, Százhalombatta

Jankovich Miklós Általános Iskola, Rácalmás

Szentlélek római katolikus templom, Paks

Faluház, Kakasd

Lakóházak, Pécs

Római udvar, Pécs

Vigadó, Szigetvár

Tanítványok, pályatársak és munkáik

4

Evangélikus templom, Siófok

Könyvtárpavilon, Letenye

Csokonai közösségi ház, Csurgó

Színház- és hangversenyterem, Lendva, Szlovénia

Faluház, Bak

Szent István király római katolikus templom, Pethőhenye

Faluház, Zalaszentlászló

Családi házak, Devecser, Kolontár

Szent Donát borház, Csopak

Tanítványok, pályatársak és munkáik

5

Művelődési ház, Sárospatak

Lakóháztömb, Sárospatak

Árpád Vezér Gimnázium, Sárospatak

Bodrog Áruház, Sárospatak

Patrícius borház, Bodrogkisfalud

Általános iskola és sportcsarnok, Szerencs

Úrszínváltozás görög katolikus templom, Csenger

Hetednapi Adventista Egyház csengeri kápolnája, Csenger

Iskola és művelődési ház, Csenger

Egészségház, Csenger

Térségi járóbeteg-szakellátó központ, Polgár

Tanítványok, pályatársak és munkáik

6

Kultúrház, Jászapáti

Kultúrház, Jászkisér

Könyvtár, Jászberény

Bitskey Aladár Uszoda, Eger

Bölcsőde, Aszód

Mézesvölgyi általános iskola, Veresegyház

Tanítványok, pályatársak és munkáik

7

Hagymaház, Makó

Autóbusz-állomás, Makó

Termál- és gyógyfürdő – frissítőház, Makó

Nyaraló, Mártély

Tanítványok, pályatársak és munkáik

8

Ravatalozó, Budapest

Hattyúház, Budapest

Makona Irodaház, Budapest

Óbudai Waldorf-iskola új épületszárnya, Budapest

Irodaház, Budapest

72 lakásos társasház, Budapest

Tanítványok, pályatársak és munkáik

9

Isten csodáinak református temploma, Kolozsvár

Millenniumi római katolikus templom, Csíkszereda

Hármashalom oltár, Csíksomlyó

Református templom, Vargyas

Református temetőkápolna, ravatalozó, Sepsiszentgyörgy

Tanítványok, pályatársak és munkáik

Idegen szavak, építészeti szakkifejezések, névjegyzék

Makovecz Imre fontosabb munkái

Makovecz Imre

Előszó

Makovecz Imre hatalmas, teljes jelentőségében csak az utókor által feldolgozható életművéből ki kell emelnünk azokat az értékeket, amelyekkel hozzájárult a magyar társadalom építéséhez.

Aligha akad hozzá hasonlítható építész, aki műveivel és közösségi szerepvállalásával ilyen mélységben átformálta és ilyen eredményesen emelte volna az épületeit használók életminőségét – kedvet, büszkeséget, méltóságot adva az épületeivel kapcsolatba kerülőknek.

Minden munkájában az építés drámáját tartotta szem előtt: azt a hatást, amelyet egy ház tervezése, megvalósítása és használata a közösségre gyakorol. Számára ez minden stilisztikai, művészeti kérdésnél előbbre való volt.

Épületei eszközök voltak, hogy gyógyítólag nyúljon bele elrontott faluszerkezetekbe, tönkretett tájakba, manipulált és megnyomorított közösségekbe, katasztrófasújtotta életekbe. Ehhez ezeknek az épületeknek is életteli műalkotásoknak kellett lenniük a települések, a tájak, a közösségek életébe szervesen illeszkedő jegyekkel.

Tevékenységének szociális hatása az egész országot átfogta, és túlnyúlt az országhatárokon. Erdélyi és felvidéki szervező- és tervezőmunkájával a kisebbségben élő magyarság közösségeit erősítette, segítette, ahogy korábban, a rendszerváltás előtti évtizedben a faluházakat építő mozgalom irányításával egyik kezdeményezője volt a kistelepülések fennmaradását szolgáló közösségfejlesztő munkának.

Építészeti munkássága, amely kezdettől szembenállást jelentett a fennálló kultúrpolitikával, az alkotói szabadság határainak folytonos feszegetésével a hatvanas, hetvenes és nyolcvanas években egész szakmája számára új utakat nyitott.

A magyar kultúrában ritka módon sikeres iskolateremtő művész volt, aki rendkívüli energiát fordított az újabb nemzedékek szemléletének alakítására. Építészetének és gondolkodásmódjának követői ma már egészen egyedülálló módon hozzájárulnak az ország építészeti arculatának alakításához.

Kezdeményező szerepet játszott a főépítészi rendszer létrejöttében. A települések formálását gazdaként vállaló építészek – többnyire a korlátozó lehetőségekkel dacolva – hosszú évek óta folytatnak sikeres küzdelmet a kulturált környezetfejlesztésért, ami nemzetközileg éppoly figyelemre méltó, mint Makovecz Imre saját alkotásai.

Ugyanígy egyedülálló az a helyreállítási munka, amelyet szellemi irányításával munkatársainak széles köre végzett a 2001-es beregi, a 2010-es Sajó–Hernád menti árvíz és a vörösiszap-katasztrófa következtében elpusztult településeken. A feladat messze túlterjedt egy építész általános tevékenységi körén: a károsultakkal történő személyes egyeztetések, a régió hagyományos építészetének elemzése, a kivitelezés lebonyolítása, logisztikai kérdések megoldása, a rendkívüli helyzethez alkalmazott adminisztráció kialakítása a lakóházak megtervezésével egyforma súllyal szerepelt, és általános elismerést eredményező sikerrel zárult.

Ez a kivételes szervezőképesség jellemezte Magyarország rendszerváltás utáni első nagy nemzetközi szereplését a sevillai világkiállításon, ahol Makovecz Imre nemzeti pavilonja az építész által a siker érdekében kényszerűen vállalt fővállalkozói munkájával valósult meg, elismerést hozva a magyar építészetnek és a kivitelezői teljesítménynek egyaránt.

Mesteriskoláival, a Magyar Építész Kamara létrehozása iránti fáradozásával, a Kós Károly Egyesülés megszervezésével és annak több mint húsz éve tartó munkálkodásával példát adott a szakmai önszerveződés lehetőségeire és e lehetőségek eredményes kihasználására.

Ezek az értékek követésre érdemes és méltó módon állnak előttünk. Bízunk benne, hogy tanítványaiban lesz erő az életmű folytatására.

Budapest, 2011. szeptember 28.

Nagy Ervin

országos főépítész

Erdei művelődési ház

Visegrád, Mogyoró-hegy | 1984–1988

Építész: Makovecz Imre

Belsőépítész: Mezei Gábor

A Pilisi Állami Parkerdőgazdaság által üzemeltetett erdei művelődési ház működésének célja, hogy a kirándulóközpontba érkező emberek tudatosan kapcsolatba kerülhessenek a természettel. A fű borította földfeltöltéssel körülvett, két egymásba ható kupolával fedett épület voltaképpen egy dombház, amely mintha éppen kiemelkedne a föld alól. A központi tér pikkelyes rézlemez fedésű kupolája díszített oszlopokon áll. Az állatövi jegyeket Makovecz Benjamin festette. Középen egy opeion nyílik, amely napsütésben napóraként jár körbe. A külső gyűrűben helyezkednek el a különböző foglalkoztatóhelyiségek. Két főbejáratának tengelye március 21-én a felkelő napra tekint. A kapukat tartó naturálisan megfaragott sasok Péterfy László munkái.

Mogyoró-hegyi kemping

Visegrád, Mogyoró-hegy | 1977–1981

Építész: Makovecz Imre

Építész munkatárs: Várlaki Erzsébet

A Nagyvillám lábánál elterülő visegrádi kirándulótábor fogadóépülete és a hozzá tartozó szolgálati lakás hajlított ragasztott faszerkezettel készült a Pilisi Állami Parkerdőgazdaság megrendelésére. A Wright-i ihletésű, hatszöges szerkesztésű alaprajzra emelt gótizáló vázszerkezetet középen egy oszlop tartja. Az épülettömeg két, egymástól élesen elkülönülő részre bontható. Az egyik egy régi szárazmalom formáját mutatja, a másik pedig – a középső oszlopról szétbomló, földig hajló melléktartóival – egy hársfa koronájához hasonlítható.

A fogadóépülettel együtt – deszkával burkolt fa vázszerkezettel – épült a kemping területén több kisebb kiszolgálólétesítmény is: mosdók, főző- és étkezőhelyek, kazánház, fürdő, raktár. Az erdő mellé telepített étkező-főző épület egyik fele féltetővé magasodik, a másik voltaképpen csak egy szárnyék. A tisztasági épületek két egymással szembefordított kettős spirálból mint ősi jelből álló alaprajza a népművészeti szerkezetelemzés első, közvetlen építészeti megvalósulásai. A fából és földből készült erdei étkező három karéjból áll. A főzőegységeket kisebb tetőhéjak, az étkezőt viszont a környező fák kupolája fedi. Az együttes elemei berendezési tárgyakként jelennek meg az erdő alkotta katedrálisban. A tervezett szállásépületek helyett végül jurta formájú sátrakat állítottak fel, erre utal a jurtakemping elnevezés.

Vendéglő

Visegrád, Mogyoró-hegy | 1980–1982

Építész: Makovecz Imre

Építész munkatárs: Várlaki Erzsébet

Az erdő melletti tisztásra telepített vendéglő szellemiségében, csakúgy, mint szerkezetében és anyaghasználatában a szomszédos kemping épületeit követi. Az étteremhez és a mögötte elhelyezkedő konyhához hátul a télen síelőket, nyáron kirándulókat kiszolgáló büfé csatlakozik. A teraszt magas, íves, az étkezőket védő palánk vette körül, melyet a kilencvenes években lebontottak.