~ VILÁGHÍRES OPERÁK ~

BÁNK BÁN

Erkel Ferenc

(1810–1893)

KOSSUTH KIADÓ

Tartalom

A SZERZŐ

ERKEL FERENC ÉLETE

ZENETANÁR, HÁZITANÍTÓ

TIZENEGY GYERMEK

AZ ELSŐ ERKEL-OPERA

„A MAGYAR ZENEDICSŐSÉG WALHALLÁJA”

NEMZETI ÉRZELMEK

A LEGRÉGEBBI MAGYAR ZENEKAR

HÁROM SZERZŐ, EGY OPERA

A BÁNK BÁNT KÖVETŐ ÉVEK

ÜNNEPI ELŐADÁSOK

AZ UTOLSÓ ÉVEK

A BÁNK BÁN

A SZERELMES NAGYÚR

HITELES ZENEI KARAKTEREK

AZ ÚJJÁSZÜLETETT BÁNK BÁN

A CSELEKMÉNY

AZ OPERA CSILLAGAI

MARTON ÉVA

KISS B. ATILLA

ROST ANDREA

GULYÁS DÉNES

KOVÁTS KOLOS

SÓLYOM-NAGY SÁNDOR

AZ OPERA TITKAI

A MAGYAR OPERA KEZDETEI

BÉLA FUTÁSA

TÜNDÉRLAK, A KUNOK, CSOBÁNC

GOLDMARK, HUBAY, DOHNÁNYI

BARTÓK ÉS KODÁLY - ÚJ KORSZAK

IMPRESSZUM

A SZERZŐ

ERKEL FERENC ÉLETE

Kiváló zongorista, zeneszerző, karmester, a magyar nemzeti opera megteremtője, a nemzeti himnusz komponálója. Erkel Ferenc nem volt csodagyerek, csupán nagyon tehetséges muzsikus, aki sokoldalú tevékenységével rendkívül sokat tett a XIX. század magyar zenei életéért.

Erkel Ferenc régi zenészdinasztia sarjaként látta meg a napvilágot, 1810. november 7-én. Dédapja, Erkel Vilmos (kb. 1725–1800) zárdai zenemester volt Pozsonyban, nagyapja, idősebb Erkel József (1757–1831) ugyanott zenetanár, templomi orgonista. Édesapja, ifjabb Erkel József (1787–1855) már Gyulán dolgozott kántortanítóként és templomi karnagyként, és a városban új fúvószenekart is szervezett. A zene mellett a kertészkedést szerette szenvedélyesen. 1808-ban vette feleségül Ruttkay Klára Teréziát (1790–1865), az uradalmi tiszt leányát. Frigyükből tíz gyermek, nyolc fiú és két leány született. Másodikként jött a világra Erkel Ferenc, azonban nővére háromesztendősen meghalt, így ő lett a legidősebb gyermek.

Ferenc elemi iskoláit Gyulán végezte, zongorára, zeneelméletre nagyapja és édesapja oktatta. Gyorsan haladt a tanulással, tízesztendősen néha már helyettesítette apját az orgonánál. Remekül zongorázott, valóságos virtuózzá vált, és tizenegy évesen be is mutatkozott szülővárosa publikuma előtt. Középiskolai tanulmányait Nagyváradon kezdte, majd Pozsonyban, a bencések gimnáziumában folytatta. A diák Erkelről édesapjának a Notre Dame zárdában élő két húga, Regina és Borbála gondoskodott. Zenei képzésében komoly szerepet játszott Klein Henrik (1756–1832), és erősen hatott rá az is, hogy rendszeresen járt a helyi operatársulat előadásaira. Tizenhárom évesen hallotta Liszt Ferencet Pozsonyban játszani, s megismerte a magyar verbunkos ünnepelt virtuózát, Bihari Jánost és bandáját is. Már ekkor, 1824–1830 között elkezdett vezényelni. Tanára Heinisch József (1783–1840), a kolozsvári színház karmestere volt. Ebben az időben komponálta első művét, a Litániát, mely azonban elveszett.

ZENETANÁR, HÁZITANÍTÓ

Erkel Ferenc 1828-ban tért haza Pozsonyból, s Csáky József gróf házánál, Kolozsvárott lett zongorajátékot tanító zenemester. Ebben a városban kötött barátságot Brassai Sámuellel (1797 v. 1800–1897), a polihisztor zenetanárral, aki a magyar zene művelésére biztatta a fiatal muzsikust. Erkel Kolozsvárott zongorakoncerteket adott, és műkedvelőkből álló kis zenekart is irányított. Hangversenyei nagy sikert arattak. Brassai hatására ekkoriban komponálta a Magyar ábrándok című zenekari darabját, amelyet több koncerten előadott. Későbbi pályáját tekintve döntő impulzust jelentett számára, hogy a városban hallhatta Ruzitska József (1775–1823) operáját, a Béla futását, az akkoriban születő magyar operaműfaj első sikeres darabját, s szerzőjével barátságot is kötött.

CHOPIN, BEETHOVEN
Erkel Ferenc zongoraművészként igen sikeres volt, olyan műveket mutatott be, mint Chopin e-moll zongoraversenye, s egy neves hegedűművészszel, Leopold Jansával Beethoven Kreutzer-szonátáját is előadta.

KÜLÖNLEGES TÁRSULAT
A Pesti Magyar Színház társulatának olyan művészek voltak a tagjai, mint Déryné Széppataki Róza, Lendvay Márton, Szerdahelyi József, Udvarhelyi Miklós, Egressy Béni vagy Schodelné Klein Rozália. Az igazgatói posztot elsőként Bajza József látta el. A teátrumban operát, operettet, népszínművet, balettet és drámát egyaránt játszottak.