~ VILÁGHÍRES OPERÁK ~

DON GIOVANNI

Wolfgang Amadeus

Mozart

(1756–1791)

KOSSUTH KIADÓ

Tartalom

A SZERZŐ

WOLFGANG AMADEUS MOZART ÉLETE

A HERCEGÉRSEK ÁRNYÉKÁBAN

AZ ELSŐ OPERÁK

ÚJ IDŐK

A SAJÁT ÚT KERESÉSE

ÁLMODOZÁS EGY JOBB VILÁGRÓL

DON GIOVANNI

EGY MÍTOSZ AZ OPERA SZÍNPADÁN

NEVETTETÉS ÉS GONDOLATÉBRESZTÉS

ÉRZÉKI HATALOM

A CSELEKMÉNY

A DON GIOVANNI MAGYARORSZÁGON

„...SZOMORÚ, VÍG DALL-JÁTÉK”

RAFINÁLT KOKETT

MAHLER, KNAPPERTBUSCH, KLEMPERER

A DON GIOVANNI LEGSZEBB RÉSZLETEI

I. FELVONÁS – DON GIOVANNI ÉS ZERLINA KETTŐSE

I. FELVONÁS – DONNA ANNA ÁRIÁJA

I. FELVONÁS – PEZSGŐÁRIA

AZ OPERA CSILLAGAI

CESARE SIEPI

ELISABETH GRÜMMER

WILHELM FURTWÁNGLER

AZ OPERA TITKAI

AZ ÉNEKLÉS MŰVÉSZETE (II.)

A MÉLY HANGOK

A KASZTRÁLTAK

IMPRESSZUM

A SZERZŐ

WOLFGANG AMADEUS MOZART ÉLETE

„Egész életében gyermek maradt. Sohasem tanulta meg, hogyan irányítsa önmagát. Nem volt érzéke a ház rendben tartásához, a pénz ésszerű kezeléséhez, az élvezetek mértékletességéhez és megfontolt megválasztásához...”
Friedrich Schlichtegroll, Mozart első életrajzírója, 1793

A nagy Mozart-karmester, Nikolaus Harnoncourt a következőket mondta a salzburgi géniusz művészetéről: „Ez a zene sokkal több mint szép: a szó régi értelmében félelmetes, vagyis emelkedett, mindent átható, mindent tudó.”

Mozart 1756. január 27-én született Salzburgban, amely akkoriban a Német-római Császárság érseksége volt. A kisfiút egy nappal később keresztelték meg a Szent Rupert-székesegyházban, keresztlevelén a Johannes Chrysostomus Wolfgangus Teophilus név szerepel. Később elhagyta első két keresztnevét, a Teophilust pedig latinos alakjára, Amadeusra (jelentése: „aki az Istent szereti”) változtatta, bár ő maga csak az olaszos Amadeo, illetve a franciás Amadé alakot használta. Édesapja, Leopold Mozart a salzburgi hercegérsek szolgálatában állt. Korának tehetséges hegedűművésze, zeneszerzője volt, s zenepedagógusként is elismerték: a Hegedűiskola című műve a XVIII. század egyik legjelentősebb zeneelméleti munkája volt. Feleségétől, Maria Anna Pertltől hét gyermeke született, ám közülük csak Wolfgang, a legkisebb, valamint a családban csak Nannerlnek becézett Maria Anna Walburga Ignatia érte meg a felnőttkort. Mindkét gyermek, már egészen kicsi korától, bámulatos zenei tehetségről tett tanúbizonyságot.

A HERCEGÉRSEK ÁRNYÉKÁBAN

Négyéves korában Mozart már játszott klavikordon, ötévesen komponálni kezdett, egy évvel később pedig már lenyűgözően hegedült, anélkül, hogy rendszeresen vett volna hegedűleckéket. Könnyedén olvasott kottát, ráadásul bámulatos memóriával és rögtönzőképességgel rendelkezett.

Leopold Mozart isteni ajándékként tekintett fia lenyűgöző tehetségére, és a kisfiú képességeinek fejlesztése csakhamar élete központi feladatává vált. Amikor Mozart betöltötte hatodik életévét, apja úgy döntött, hogy gyermekei zenei tehetségét bemutatja az európai udvarokban is. 1762. január 12-én az egész család Münchenbe utazott, ahol a két gyermek fellépett III. Miksa bajor választófejedelem előtt, aki állva tapsolta meg a csodagyermeket. A következő úti cél Bécs volt, ahol a gyerekek főúri otthonokban, sőt Mária Terézia előtt is zenéltek.

A család 1763. január 5-én azzal a meggyőződéssel tért vissza Salzburgba, hogy a kis Wolfgang előtt fényes muzsikusi jövő áll – és mi tagadás, nem is tévedtek. Még ugyanabban az évben, június 9-én a család újra felkerekedett. Ezúttal három és fél évig tartott a koncertkörút. A gyermekek felléptek Európa legjelentősebb nagyvárosaiban, mindenütt kivívva a szakma, a közönség és az uralkodók elismerését is. A „koraérett gyermeket” hamarosan nemcsak előadói képessége és meglepő virtuozitása tette bámulat tárgyává, hanem elindult zeneszerzői karrierje is: Párizsban készültek el első nyomtatásban kiadott művei, angliai tartózkodásuk alatt pedig megszülettek első szimfóniái. Ebben az időszakban találkozott Johann Christian Bachhal, Johann Sebastian Bach fiával, aki nagy hatást gyakorol rá.

A sikerek és csillogás mellett akkoriban egy ilyen utazás nagy megpróbáltatást is jelentett: volt, ahol hetekig kellett állomásozniuk, mire az uralkodó fogadta őket, máshol súlyos betegségekkel kellett megküzdeniük, Hágában például mindkét gyermek elkapta a hastífuszt, ami akkoriban könnyen az életükbe is kerülhetett volna. A család 1766 novemberében tért haza Salzburgba.

A NAGY UTAZÁS ÁLLOMÁSAI
1763 – München, Augsburg, Ludwigsburg, Schwetzingen, Mainz, Frankfurt (itt meghallgatja Mozart játékát az ifjú Goethe is), Köln, Aachen, Brüsszel, majd öt hónapot tölt Párizsban, ahol kinyomtatják első hegedűzongora szonátáit.
1764 – Januárban Versailles-ban XV. Lajos előtt játszik, áprilistól 15 hónapot töltenek Angliában. Londonban meghallgatja III. György, s itt kezdődik barátsága Johann Christian Bachhal.
1765–1766 – Visszautazás: Lille (egy hónapos betegség), Gent, Antwerpen, Hága (mindkét gyermek hastífuszt kap), majd Amszterdam, Brüsszel, Párizs (ismét két hónapos állomás), Dijon, Lyon, Lausanne, Zürich, majd Dillingenen és Augsburgon át München, végül november 29-én hazatérés Salzburgba.