~ VILÁGHÍRES OPERÁK ~

HOFFMANN

MESÉI

Jacques Offenbach

(1819–1880)

KOSSUTH KIADÓ

Tartalom

A SZERZŐ

JACQUES OFFENBACH ÉLETE

PÁRIZS

AZ ELSŐ SIKEREK

FORRADALMAK ÉS VÁLTOZÁSOK

A HOFFMANN MESÉI

VALÓSÁG ÉS FANTÁZIA HATÁRÁN

SZERZŐI JOGOK ÉS MÁS PROBLÉMÁK

POSZTUMUSZ BEMUTATÓ

AZ ELÁTKOZOTT OPERA

TOVÁBBI VÁLTOZATOK

A CSELEKMÉNY

A HOFFMANN MESÉI MAGYARORSZÁGON

„MŰVÉSZIES GONDDAL ÉS HÍVTELJESEN”

A HOFFMANN MESÉI LEGSZEBB RÉSZLETEI

ELŐJÁTÉK – LINDORF ÁRIÁJA

ELŐJÁTÉK – KLEINZACK-LEGENDA

III. FELVONÁS – BARCAROLA

UTÓJÁTÉK – FINÁLÉ

AZ OPERA CSILLAGAI

PLÁCIDO DOMINGO

LUCIANA SERRA

AGNES BALTSA

ILEANA COTRUBAŞ

AZ OPERA TITKAI

A LIBRETTISTÁK (II.)

VERDI ÉS PIAVE

PUCCINI, ILLICA ÉS GIACOSA – AZ ALKOTÓI TRIÓ

IMPRESSZUM

A SZERZŐ

JACQUES OFFENBACH ÉLETE

Az operett atyjának tartott francia komponista művészete óriási hatással volt a XIX. századi Európa zenéjére – Rossini „a Champs-Elysées Mozartjaként” emlegette.

Offenbach Jakob Eberst néven született – az akkor Poroszországhoz tartozó – Kölnben, 1819. június 20-án, komoly zenei hagyományokat ápoló, zsidó családban. Édesapja, Isaac Juda Eberst korábban felhagyott tisztes polgári foglalkozásával, a könyvkötészettel, hogy vándorhegedűsnek és kántornak állhasson. Isaacot barátai, ismerősei leginkább csak „Der Offenbacher” néven emlegették, mert a Frankfurthoz közeli Offenbach am Main városkából származott, ezért úgy döntött, hogy hivatalosan is felveszi az Offenbach vezetéknevet. A család Köln városában telepedett le, ahol a családfő éneket, gitárt, fuvolát és hegedűt oktatott, sőt zeneszerzéssel is foglalkozott. Feleségétől, Marianna Rindskopftól tíz gyermeke született, közöttük hatodikként Jakob.

A kisfiú még csak hatéves volt, amikor apja elkezdte hegedülni tanítani. Rendkívüli tehetségével igen gyorsan kitűnt, alig két évvel később már dalokat és táncokat komponált. Kilencéves korában a gordonka keltette fel az érdeklődését, ezért a híres gordonkaművész, Bernhard Breuer óráira járt. Három év múlva már bravúrosan bánt a hangszerrel. Hamarosan a helyi bálokon és kávéházakban szórakoztatta népzenével és operaadaptációkkal a közönséget a testvéreivel alakított trióban: Julius hegedűn, Isabella zongorán kísérte.

1833-ig zenélhettek így együtt, mikor a családfő a párizsi konzervatóriumba küldte az akkor tizennégy éves Jakobot és fivérét, Júliust.

PÁRIZS

A Conservatoire igazgatója, Luigi Cherubini eleinte hallani sem akart róla, hogy felvegye növendékei közé a fiút. Arra hivatkozott, hogy Jakob még túl fiatal, és külföldi amúgy sem tanulhat az intézmény falai között. A felvételin azonban lenyűgözve hallgatta a fiú gordonkajátékát, s úgy döntött, hogy mégis elfogadja a jelentkezését. Juliust elutasította, így ő magánúton folytatta tanulmányait. A fiúk azonnal franciásították a nevüket: Jules-re és Jacques-ra. Jules szorgalmának és kitartásának köszönhetően rövidesen sikerrel pályázott meg egy hegedűtanári állást. Jacques-ot azonban untatták a tanítási órák, mestere, Pierre Baillot nem tartozott a jó pedagógusok közé, így az ifjú Offenbach alig egy év múlva megvált a konzervatóriumtól. Magánúton folytatta képzését, hangszerelést és zeneszerzést Fromental Halévytől, a híres zeneszerző-karnagytól tanult, aki igen nagy tehetségnek tartotta. Emellett az elismert gordonkástól, Louis-Pierre Norblintól vett órákat.

Esténként alkalmi jelleggel szalonokban, színházak zenekaraiban muzsikált, míg 1835-ben állandó helyet nem kapott az Opèra-Comique együttesében csellósként. Azonban ez a munka sem lelkesítette igazán, és sokszor kurtították meg fizetését a zenésztársak ellen, az előadások alatt elkövetett tréfák és „szabotázsok” miatt.

FONTOS DÁTUMOK
1819 Offenbach megszületik Kölnben.
1850 A Comédie-Française zenekarának vezetője.
1855 Felavatja saját színházát, a Bouffes-Parisienst.
1858 Bemutatják első nagy sikerét, az Orfeusz az alvilágbant.
1873 Kinevezik a Théâtre de la Gaîté vezetőjének.
1875 Az Egyesült Államokba látogat.
1880 Párizsban meghal.

„Az emberek azt hiszik, hogy Offenbach zenéje jelentéktelen, pedig nagyon is hogy elbűvölő! Boldoggá teszi az embert, és fénye érzelmileg is megérinti a nézőt.”
Felicity Lott, brit szoprán