Médiajogi
kommentárok

Szerkesztette

Koltay / Lapsánszky

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2013

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@wolterskluwer.hu

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: dr. Vajda Krisztina

A kiadványok szerkesztésért felelős: dr. Szabó Marianna

Felelős szerkesztő: Dúll Kata, Németh Lajos

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Műszaki szerkesztők: Kerek Imréné, Szász Zoltán

Fedélterv és tördelés: CompLex Kiadó Kft. DTP-csoport

ISBN 978 963 295 399 1

Termékkód: YEB1536

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén,

továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Médiajogi
kommentárok

Szerkesztette

Koltay / Lapsánszky

Wolters Kluwer • Budapest, 2014

Szerzők:

dr. Andrássy György

Mttv. 20–22. §, 38. §, 41–43. §, 45. §, 48–65. §, 67–71. §

dr. Boncz Ditta

Mttv. 20–22. §, 38. §, 41–43. §, 45. §, 48–65. §, 67–71. §

dr. Fazekas János

Mttv. 109–133. §, 182–184. §

dr. Géczi Kinga

Mttv. 185–189. §

dr. Karácsony-Pretsner Kamilla   

Mttv. 134–137. §, 139–143. §, 204–206. §, 218. §

dr. Kerekes Sugárka

Smtv. Preambulum, 1. §, Mttv. Preambulum, 39–40. §, 44. §, 66. §, 181. §, 203. §, 206/A.–217. §, 219–230. §, Mellékletek

dr. Kiss Zoltán

Mttv. 100. §

dr. Koltay András

Smtv. 4–17. §, Mttv. 3–5. §, 12–15. §

dr. Kovács András

Mttv. 16–19. §, 72–81. §, 146. §, 152. §, 155–156. §, 169–171. §

dr. Lapsánszky András                             

Mttv. 144–145. §, 148–150. §, 154. §, 160–168. §

dr. Molnár-Bíró György

Smtv. 2–3. §, 22–25. §, Mttv. 1–2. §, 176–180. §

dr. Nyakas Levente

Mttv. 82–99. §, 101–108. §, 138. §

dr. Orosi Renáta

Mttv. 147. §, 151. §, 153. §, 157–159. §, 172–175. §, 190–202. §

dr. Pethő Katalin

Mttv. 46. §

dr. Szikora Tamás

Smtv. 18–21. §, Mttv. 6–11. §, 23–37. §, 47. §

Szerkesztette:

dr. Koltay András

dr. Lapsánszky András

Kézirat lezárva:

2014. május 6.

© dr. Andrássy György, dr. Boncz Ditta, dr. Fazekas János, dr. Géczi Kinga, dr. Karácsony-Pretsner Kamilla, dr. Kerekes Sugárka, dr. Kiss Zoltán, dr. Koltay András, dr. Kovács András, dr. Lapsánszky András, dr. Molnár-Bíró György, dr. Nyakas Levente, dr. Orosi Renáta, dr. Pethő Katalin, dr. Szikora Tamás, Budapest, 2014

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2014

A Wolters Kluwer Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

1959-es Ptk.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről

1978-as Btk.

1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről

A határok nélküli televíziózásról szóló irányelv

a Tanács 1989. október 3-i 89/552/EGK irányelve a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról

Ajánlás vagy Klasszifikációs Ajánlás  

a Médiatanács 1037/2011. (VII. 19.) határozatával elfogadott, „A médiatartalmak korhatár-besorolásánál irányadó szempontokra, az egyes műsorszámok közzététele előtt és közben alkalmazható jelzésekre, illetve a minősítés közlésének módjára vonatkozó jogalkalmazási gyakorlat elvi szempontjai” című ajánlása

Alap

Médiaszolgáltatás-támogató és Vagyonkezelő Alap

Alkotmány

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról

AVMS irányelv

az Európai Parlament és a Tanács 2010. március 10-i 2010/13/EU irányelve a tagállamok audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtására vonatkozó egyes törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseinek összehangolásáról (Audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv)

ÁPF

általános pályázati feltételek

Be.

1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról

Btk.

2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről

Díjrendelet

5/2011. (X. 6.) NMHH rendelet a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság egyes eljárásainak igazgatási szolgáltatási díjairól és a díjfizetés módjáról

Dtv.

2007. évi LXXIV. törvény a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól

Eht.

2003. évi C. törvény az elektronikus hírközlésről

EJEB

Emberi Jogok Európai Bírósága

eKer irányelv

az Európai Parlament és a Tanács 2000. június 8-i 2000/31/EK irányelve a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól (Elektronikus kereskedelemről szóló irányelv)

Ekertv.

2001. évi CVIII. törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről

EUMSz

az Európai Unió működéséről szóló szerződés

Grtv.

2008. évi XLVIII. törvény a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól

GVH

Gazdasági Versenyhivatal

Infotv.

2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról

ITU

International Telecommunication Union

Itv.

1990. évi XCIII. törvény az illetékekről

Jat.

2010. évi CXXX. törvény a jogalkotásról

JBE

jelentős befolyásoló erővel rendelkező médiaszolgáltató

Ket.

2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól

KÖH

Kulturális Örökségvédelmi Hivatal

Közszolgálati Közlemény

a Bizottság (2009/C 257/01) közleménye az állami támogatás szabályainak a közszolgálati műsorszolgáltatásra történő alkalmazásáról

Ksztv.

2010. évi XLIII. törvény a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról

Kttv.

2011. évi CXCIX. törvény a közszolgálati tisztviselőkről

Mktv.

2004. évi II. törvény a mozgóképről

MTI

Magyar Távirati Iroda Zártkörűen Működő Nonprofit Részvénytársaság

Mttv.

2010. évi CLXXXV. törvény a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról

NAVA

Nemzeti Audiovizuális Archívum

NAVA tv.

2004. évi CXXXVII. törvény a Nemzeti Audiovizuális Archívumról

NHIT

Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács

NMHH

Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság

Ogytv.

2012. évi XXXVI. törvény az Országgyűlésről

ORTT

Országos Rádió és Televízió Testület

Pp.

1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról

Ptk.

2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről

Rttv.

1996. évi I. törvény a rádiózásról és televíziózásról

Smtv.

2010. évi CIV. törvény a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól

Stv.

1986. évi II. törvény a sajtóról

Szjt.

1999. évi LXXVI. törvény a szerzői jogról

SZMSZ

szervezeti és működési szabályzat

Szolgtv.

2009. évi LXXVI. törvény a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól

Tny.

1997. évi LXXXI. törvény a társadalombiztosítási nyugellátásról

Tpvt.

1996. évi LVII. törvény a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról

Ve.

2013. évi XXXVI. törvény a választási eljárásról

ELŐSZÓ

Az új magyar médiaszabályozás régi adósságot törlesztett, amikor hatályon kívül helyezte az 1986-ból, illetve 1996-ból származó, a legtöbb elemében korszerűtlennek tekinthető korábbi szabályozást. A jelenlegi magyar médiaszabályozás legfontosabb eleme két sarkalatos törvény, amelyeket az Országgyűlés 2010-ben fogadott el. A sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény (Smtv.), valamint a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (Mttv.) 2011. január 1-jén, egyszerre lépett hatályba. E törvények jelentős vitát generáltak Magyarországon és Európa-szerte, amely viták a sajtószabadság alkotmányos, illetve a különféle nemzetközi szervezetek által elfogadott határainak kérdését érintették. A Magyarország és az Európai Unió, valamint az Európa Tanács közötti egyeztetések 2013 tavaszán lezárultak, eredményük pedig néhány, a szabályozás lényegét alig érintő módosításban öltött testet. Mindeközben az Alkotmánybíróság is megvizsgálta a szabályozás számos elemét, és a testület 2011. decemberi döntése nyomán szintén több változtatás történt a törvények szövegén. A jogalkotó saját – külső ráhatás nélkül hozott – döntései alapján véghezvitt változtatásokat is tekintetbe véve, számos ponton módosított szövegekkel van tehát dolgunk, azonban a szabályozás alapstruktúrája, az általa létrehozott intézményrendszer jórészt változatlan maradt. (Fontos itt megjegyezni, hogy a média világára e két törvényen túl még számos szabály vonatkozik, illetve értelemszerűen az általános jogági kódexek relevanciája sem elhanyagolható; e kommentár ugyanakkor kizárólag a szűkebb értelemben vett médiaszabályozással, azaz a fent említett két törvénnyel foglalkozik.)

Bár akadnak kritikusok, akik számára a szabályozás jelen formájában sem elfogadható, jelen kommentár nem foglal állást a törvények „helyes” vagy „helytelen” jellege tekintetében: a kommentárírás kifejezetten semleges műfaj, amely érzelmek nélkül közelít tárgyához, és elsősorban leíró jelleggel igyekszik megvilágítani egy-egy jogszabályi rendelkezés elméleti hátterét, gyakorlatát, nem eltagadva ugyanakkor annak esetleges hiányosságait, a kodifikált jog vagy az arra épülő gyakorlat ellentmondásait.

A törvények körüli vitának nem szabad elfeledtetnie azt a tényt, hogy a szabályozás számos eleme már a korábbi törvényekben is megjelent, és a joggyakorlat sem „kezdődött újból” 2011 elején. A médiaszabályozás soha nem képes egy végleges állapot rögzítésére, ahogy előzményeivel sem képes teljes mértékben szakítani. A média világa folyamatos mozgásban van – ez tartja életben –, amely mozgást a szabályozás csak némi késéssel képes követni, de mindig észrevehetőek benne azok a régebbi alapok, megközelítések, a joggyakorlatból is kiszűrhető elvek, amelyekre minden múltbeli, és valamennyi jövőbeni médiaszabályozás is támaszkodhatott, illetve támaszkodni fog. A joggyakorlat áttekintésekor tehát e kommentár szerzői is visszanyúltak a 2011 előtti időszakhoz, átemelve onnan mindazt, ami a hatályos törvények alkalmazásakor is releváns, irányadó maradt. Ugyanígy, ha egyszer más szabályozás váltja fel a jelenlegit, a korábban kiforrott jogalkotói és -alkalmazói megközelítések attól még nem tehetők automatikusan zárójelbe. A szabályozás folyamatos változásai miatt némi vakmerőségre vall kommentárt írni, de az eltelt három és fél év mégis elegendő arra, hogy egy pillanatra megálljunk, és mérleget vonjunk. Ez idő alatt ugyanis már kellő mennyiségű hatósági és bírósági döntés született meg, és jelentős mértékű egyéb tapasztalat halmozódott fel, amelyek képesek eligazítani a szabályozás hatálya alá tartozó szolgáltatókat.

Az Smtv. – a „médiaalkotmány” – vegyesen tartalmaz deklaratív rendelkezéseket (a sajtószabadság védelméről, a közszolgálati médiáról), az Mttv.-ben kifejtett tartalmú keretszabályokat (a regisztrációs kötelezettségről, a kiegyensúlyozott tájékoztatásról), valamint konkrét, a sajtószabadságot alapvetően érintő jogokat és kötelezettségeket (a gyűlöletbeszéd tilalma, az emberi méltóság és az alkotmányos rend védelme, a sajtó-helyreigazítási jog, illetve a média számára biztosított jogosultságok). A törvény – indokolásában kifejtett – célja a médiaszabályozás legfontosabb alapvetéseinek lefektetése.

Az Smtv.-ben szereplő szabályok egy része a jogrendszerben (az Rttv.-ben, a Ptk.-ban, az Stv.-ben) valamilyen formában már korábban felbukkant, bizonyos előírások valamennyi médiumot, médiatartalmat köteleztek. A sajtóra vonatkozó, az Stv.-ben szereplő tartalmi előírások betartására azonban korábban nem épült ki intézmény- és szankciórendszer. A törvény igazi újdonsága tehát az, hogy bizonyos részben egységes szemlélettel, platformsemleges módon határoz meg valamennyi médiatartalomra nézve kötelező, szűk körű, negatív jellegű előírásokat (ugyanakkor a törvény egyes szabályai figyelembe veszik a különféle médiumok sajátosságait).

Az Mttv. hatályon kívül helyezte az 1996-os Rttv.-t és az 1986-os Stv.-t, ezzel végrehajtva a média területének régóta esedékes újraszabályozását. Az Mttv. az Smtv.-vel kiegészülve a média területének valamennyi, a jog számára relevanciával bíró kérdésére választ ad. Míg az Smtv. – mintegy „alkotmányi” jelleggel – valamennyi szolgáltatástípust és médiatartalmat érintő, alapvető szabályokat alkot, a részletes és a szolgáltatás jellege szerint differenciált szabályokat az Mttv.-ben találhatjuk meg. Az Mttv. az alapelvi rendelkezéseken túl magában foglalja a médiaszolgáltatások tartalmával kapcsolatos (az Smtv.-n túli) szabályokat, a piacra lépés szabályait (a médiaszolgáltatások és a sajtótermékek bejelentésének szabályait, a frekvenciapályázatok kérdéseit), a piaci viselkedés szabályait (a tulajdoni és véleménykoncentráció megelőzése és a jelentős befolyásoló erejű médiaszolgáltatók azonosítása tárgyában), a közszolgálati médiaszolgáltatás tartalmi és szervezeti kérdéseit, a hatósági struktúra és eljárás szabályait, valamint a társszabályozás új rendszerét. Nagyobbrészt az Mttv. implementálja az AVMS irányelv rendelkezéseit. A tartalmi szabályok körében (Második Rész I. Fejezet) az Rttv.-hez képest sok tekintetben enyhébb és korszerűbb szabályokat fogalmaz meg. A piacra lépés szabályainál (Második Rész II–III. Fejezet) szakít a korábbi szabályozás azon felfogásával, amely a pályázati úton elnyert frekvenciahasználati jogot tekintette a médiaszolgáltatások legfontosabb piacra lépési lehetőségének, és a nyilvántartásba vétel útján vagy a nyilvántartásba vételi kötelezettség mellett (de nem magával a regisztrációval) létrejött jogosultságot tekinti meghatározónak. Az Mttv. a korábbi közműsor-szolgáltatók és nem nyereségérdekelt műsorszolgáltatók helyett bevezeti a közösségi médiaszolgáltatás kategóriáját. Az Mttv. teljes mértékben átalakítja a korábbi szabályozást a koncentrációkorlátozás tekintetében (Második Rész V. Fejezet), és – túl az eljárási szabályok között rendezett szakhatósági jogkörön – a korábbi, az engedélyek száma alapján korlátozó rendelkezéseken túllépve, az éves átlagos közönségarányhoz köti a felső határ megállapítását. A műsorterjesztés (Második Rész VI. Fejezet) és a közszolgálati médiaszolgáltatás rendszere is alapvető változásokon esett át (Harmadik Rész), akárcsak a hatósági struktúra és eljárás szabályai (Negyedik Rész). Európai szintű újdonság a Negyedik Rész VI. Fejezetében található társszabályozási rendszer, amely alapján a médiaigazgatás egyes feladatait a hatóságtól szakmai szervezetek vehetik át.

Az új médiaszabályozás körül történtek sodrában nem könnyű a kommentárírás műfajától megkövetelt semleges nézőpontból figyelni az eseményeket, de a szerzők és a szerkesztők legjobb tudásuk szerint törekedtek erre. Hozzájárulhat ebbéli erőfeszítéseik sikeréhez, hogy néhány kivételtől eltekintve a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, illetve a Médiatanács mellett működő Médiatudományi Intézet munkatársai közül kerültek ki, így maguk is részt vesznek a jogalkalmazásban. Ebből kettős előny fakad: egyrészt a hatósági gyakorlatot, az új szabályozás során óhatatlanul felmerülő nehéz kérdések megválaszolását közvetlen közelről figyelik (olykor maguk is alakítják), másrészt a jogalkalmazási feladatból adódóan, a közigazgatási jog garanciái által is kötelezve, eleve szükségszerűen semlegesen – de természetesen nem közömbösen – állnak hozzá az új szabályozáshoz.

Budapest, 2014. május

A szerkesztők

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.