Borítószöveg

A rák, a szenvedélybetegségek, sőt majd minden krónikus betegség visszavezethető a gyermekkori negatív élményekre és azok életünkre, viselkedésünkre és egészségünkre gyakorolt hatására – vallja a magyar származású, világhírű tudós, dr. Máté Gábor. Tudományos kutatások eredményeit, páciensei példáit és saját tapasztalatait egyaránt felhasználva világítja meg, hogyan befolyásolják a korai élmények a stresszre adott reakcióinkat, s hogy miként hat a világról és más emberekről alkotott képünk az egészségünkre. Feltárja az egyre gyakoribb megbetegedések mögött álló társadalmi okokat, és ráébreszt arra, hogy csak akkor szállhatunk szembe hatékonyan a stresszbetegségekkel, ha felfedezzük gyermekkorunk mélyre temetett emlékeit, valamint ezek felnőttkori következményeit.

Dr. Máté Gábor 1944-ben született Budapesten, családjával 1957-ben vándorolt ki Kanadába. Több mint húsz évig családorvosként dolgozott, és hét évig volt a Vancouveri Kórház orvosi koordinátora. Célkitűzése, hogy felhívja a figyelmet a betegségek tágabb összefüggéseire.

DR. MÁTÉ GÁBOR

A TEST LÁZADÁSA

Ismerd meg a stresszbetegségeket

Libri Kiadó

Budapest

Fordította Bogácsi Balázs

A fordítást az eredetivel egybevetette

Dávid Anna és Vereckei Andrea

Copyright © 2003, Gabor Maté

This edition published by arrangement with Knopf Canada, an imprint of the Knopf Random Canada Publishing Group which is a division of Random House of Canada Limited.

Copyright © 2011, Bogácsi Balázs

A fordítás alapjául szolgáló kiadás:

When the Body Says No.

The Cost of Hidden Stress

Vintage Canada, Toronto, 2004

Magyar kiadás © 2015 Libri Könyvkiadó, Budapest

A Libri Könyvkiadó az LS Kiadói Csoport tagja

Borítóterv © Café Design, Kathi Zsolt

Második kiadás

ISBN 978-963-310-405-7

Felelős kiadó a Libri Kiadó ügyvezetője

Felelős szerkesztő Dávid Anna

Az elektronikus verziót készítette az eKönyv Magyarország Kft.

www.ekonyv.hu

Ajánlom ezt a könyvet édesanyám, Lövi Judit (1919–2001) emlékének, valamint Selye Jánosnak, a XX. századi reneszánsz embernek, akinek tudományos meglátásai és emberi bölcsessége napjainkat is beragyogja.

Nem az a lényeges, hogy valamit elsőnek lássunk meg, hanem az, hogy szilárd kapcsolatot teremtsünk az előzőleg megismert és az eddig ismeretlen között (…) Ez a fajta hídverés nyitja meg az utat a megismerés és a haladás számára.

Selye János: Életünk és a stressz

– Both Miklós fordítása

TARTALOM

Előszó

1. A Bermuda-háromszög

2. A túlságosan jó kislány

3. A stressz és az érzelmi kompetencia

4. Élve eltemetve

5. Aki sosem elég jó

6. Te is a része vagy, anya

7. Stressz, hormonok, elfojtás és rák

8. Van valami jó is ebben

9. Létezik „rákra hajlamos” személyiség?

10. Az 55%-os megoldás

11. Mindez csupán az ön fejében létezik

12. Fölülről terjed szét bennem a halál

13. Saját vagy idegen: az immunrendszer zavarai

14. Kényes egyensúly: a kapcsolatok élettana

15. A veszteség biológiája

16. Nemzedékek tánca

17. A hiedelmek biológiája avagy biológiai hiedelmeink

18. A negatív gondolkodás ereje

19. A gyógyulás hét lépése

Jegyzetek

Köszönetnyilvánítás

ELŐSZÓ

Ez a könyv már sok nyelven megjelent az öt kontinensen, mégis a magyar kiadás a legnagyobb öröm a számomra. Megindító látni, amint a szavaim és a gondolataim anyanyelvem ruhájába öltöznek, még ha nem is írok és beszélek már olyan folyékonyan magyarul.

A test lázadása alapgondolata igen egyszerű: arról írok ebben a könyvben, hogy az emberek testi egészsége nem független az érzelmeiktől és a lelkiállapotuktól. Ez a tudás mai napig részét képezi a tradicionális kultúráknak, de a modern orvoslás számára sajnos elveszett, annak ellenére, hogy az elmúlt évtizedek tudományos felfedezései maximálisan alátámasztották a létjogosultságát. Könyvem arra mutat rá, hogy nemcsak a tudomány, de rengeteg ember életének – és halálának – a története bizonyítja: nagy árat kell fizetnünk azért, ha nem tartjuk tiszteletben lelkünk és testünk alapvető egységét.

Hétről hétre több olyan kutatást végeznek, amely ennek az egységnek a létét igazolja. Egy nemrégiben végzett amerikai vizsgálatból például kiderül, hogy azok a nők, akik boldogtalan házasságban élnek, de elfojtják az érzelmeiket, sokkal gyakrabban halnak meg idő előtt, mint azok a társaik, akiknek szintén rossz a házasságuk, de képesek az érzelmeiket kifejezni.

A híres, magyar származású orvos-tudós, Selye János, aki úttörője volt a stressz kutatásának, és aki – akárcsak jómagam – Kanadába vándorolt ki, már annak idején kijelentette, hogy az embert érő legjelentősebb stresszhatások mind érzelmi eredetűek, sőt a legnagyobb stresszt az okozza, ha mások próbálunk lenni, mint akik valójában vagyunk. Az önmagunk megtagadása által okozott stressz szinte járványként sújtja a fejlett országok társadalmait, pedig – amint az a könyvből is kitűnik – ez az egyik legfontosabb oka a betegségek kialakulásának.

Nem titok, hogy Magyarország történelme elszomorítóan sok stresszt hagyományozott a magyar népre, amely a mai napig sújtja szülőhazám lakóit. Ez mutatkozik meg az országban tapasztalható krónikusan magas öngyilkossági statisztikákban, a rendkívül elterjedt alkoholizmusban, a szívbetegségekből fakadó elhalálozások magas számában és a többi betegség gyakorisági mutatójának folyamatos emelkedésében is. Van olyan stresszhatás, amely elkerülhető, sok azonban nem. Azt remélem, hogy A test lázadása segít majd a magyar olvasóknak, hogy rájöjjenek, miként csökkenthető az a folyamatos stressz, amit mi magunk hozunk létre, anélkül hogy ennek a tudatában lennénk, nap mint nap, végig az életünk során.