Kardos Péter – Tóth Mihály

57 számviteli

eset megoldása

Wolters Kluwer • Budapest, 2015

Kiadja a

Wolters Kluwer Kft.

Budapest, 2015

1117 Budapest, Prielle Kornélia u. 21–35.

Telefon: (40) 464-565, +36 (1) 464-5656

Fax: +36 (1) 464-5657

e-mail: info@wolterskluwer.hu

www.wolterskluwer.hu

Felelős vezető: Tóth Gábor, a Wolters Kluwer Kft. ügyvezetője

Kiadásért felelős: Fehér Nóra

A kiadványok szerkesztéséért felelős: dr. Szabó Marianna

Felelős szerkesztő: dr. Pálkovács Attila

Műszaki kiemelt főmunkatárs: Schuller Krisztina

Műszaki szerkesztők: Kerek Imréné, Szász Zoltán

Fedélterv és tördelés: Wolters Kluwer Kft. DTP-csoport

ISBN: 978 963 295 483 7

Termékkód: YEB1589

Kiadványaink megtekinthetőek és megvásárolhatóak szakkönyvesboltunkban a Kiadó címén, továbbá a www.complex.hu portálon.

Minden jog fenntartva, beleértve a sokszorosítás és a mű bővített, illetve rövidített változatának kiadási jogát is.

A Kiadó írásbeli hozzájárulása nélkül sem a teljes mű, sem annak bármely része semmiféle formában (fotokópia, mikrofilm vagy más hordozó) nem sokszorosítható.

Szerzők:

Kardos Péter

Tóth Mihály

Kézirat lezárva:

2015. március 31.

© Kardos Péter, Tóth Mihály, Budapest, 2015

© Wolters Kluwer Kft., Budapest, 2015

A Wolters Kluwer Kft. az 1795-ben alapított Magyar Könyvkiadók és Könyvterjesztők Egyesülésének a tagja.

Előszó

Sokak szerint a számvitel unalmas, száraz dolog, felesleges rajta töprengeni, a végén úgyis az adóhatóságnak lesz igaza…

Ebben a könyvben bebizonyítjuk, hogy ez nem teljesen így van. Eredetileg nem is könyvnek készült, ugyanis amit kezében tart a Kedves Olvasó, az részletekben elsőként a Kiadó Számviteli tanácsadó című folyóirata „Meritum” rovatában jelent meg hónapról hónapra, hat éven keresztül. Egy-egy érdekes kérdést, az élet vagy a jogszabályok által létrehozott számviteli „anomáliát” dolgoztunk fel minden hónapban. A rovat – főképp a szerzők más irányú elfoglaltsága miatt – 2015-től megszűnt, így arra gondoltunk, hogy könyv formájában a rovatban felhalmozódott szellemi tőkét egy helyen, összerendezve és hatályosítva tartjuk meg.

A könyv a folyóiratban megjelent 57 szakmai cikket dolgozza fel, 8 nagyobb kérdéskör alá csoportosítva. A témák kiválasztása a szerzők érdeklődését tükrözik, semmiképpen sem állítható, hogy azok a számvitel minden területét lefedik.

A cikkeket igyekeztünk csoportosítani, a szövegeket a 2015. március 31-ei jogszabályi környezetre hatályosítottuk. Számunkra úgy tűnik, hogy a szövegek nagy része most is érdekes és releváns, bár néhány cikket azért hagytunk ki a kötetből, mert a jogszabályalkotó a cikkben tett jogszabály-módosítási javaslatunkat megfogadta.

Példákat is írtunk, könyveltünk is, egyrészt, hogy az olvasó azt higgye, tudunk könyvelni, másrészt néhány helyen a példák, könyvviteli lépések bemutatása erősen támogatja a téma megértését. A könyvelésnél a Kiadónál megjelent A Számvitel Nagy Kézikönyvében közölt számlatükröt, annak számlaszámait alkalmaztuk.

Őszintén reméljük, hogy a könyvben kifejtett kérdések nem csak minket érdekelnek, és sok olvasóhoz eljuttatunk hasznos információkat, némelyeket együttgondolkodásra késztetünk, és egyúttal át tudunk adni a számvitel szeretetéből is egy adagot.

A szerzők

1. Beszerzés – értékesítés

Egy vállalkozás, mint működő egység több ponton is kapcsolódik a külvilághoz. Ennek a kapcsolatnak számos megjelenési formája, típusa létezik, azonban nem tévedünk, ha azt mondjuk, hogy a külvilághoz kötődés egyik legfontosabb pontja az eszközök és szolgáltatások vásárlása és értékesítése. A megszokott, ismert tranzakciók mellett azonban felbukkanhatnak olyan különlegesebb kérdések is, mint a jegyek vagy a nagy értékű szerszámok számviteli kezelése, a garanciális visszatartás elszámolása. Örök klasszikus kérdést jelent a közvetített szolgáltatás megítélése, ezzel szemben viszont teljesen járatlan út vezet a lízingügylet végén történő vevőkijelölés számvitelének ismeretlen területére.

1.1. Telekvásárlás számviteli elszámolása

A vállalkozások többféle hasznosítási céllal vásárolhatnak földterületet. A vásárolt földterületen kialakíthatnak építési telkeket, és ezeket értékesíthetik, vagy a kialakított telekre épületeket, lakásokat építenek, és a lakásokat értékesítik a telekhányaddal együtt, vagy saját termelő, szolgáltató, kereskedelmi vagy egyéb gazdasági tevékenységük végzése érdekében szükséges épületeket, építményeket hoznak létre rajta.

1.1.1. Földterület vásárlása telekértékesítés céljából

Ha egy vállalkozás azzal a céllal vásárol földterületet, hogy azon több építési telket alakítson ki, majd azokat értékesítse, akkor a vásárolt földterület beszerzési értékét – hiszen értékesítési céllal vásárolta – a készletek között, áruként kell kimutatni.

A telek kialakításának esetlegesen felmerülő, a telek értékéhez hozzákapcsolható, önálló eszközként ki nem mutatható tételeit a telek (áruként kimutatott) értékének növekedéseként kell elszámolni. Ezeket a munkálatokat a vállalkozás megrendelheti, és akkor a munkálatokat elvégző vállalkozás számlája szerinti értékkel kell növelni a beszerzési értéket, vagy saját vállalkozásban alakítja ki a telkeket, és akkor az ennek során felmerült költségek, ráfordítások képezik a bekerülési értéket növelő tételek körét. (A saját, illetve a más vállalkozások által elvégzett munkálatok vegyesen is előfordulhatnak természetesen.) A telekkialakítás (az értékesítésre kerülő telek létrehozása) tehát nem válik saját termelésű készletté, annak felmerülő tételeit az árukészletek között kell gyűjteni, és az értékesítéskor onnan kell annak könyv szerinti értékét eladott áruk beszerzési értékeként elszámolni. [A számviteli elszámolási eljárás megegyezik azzal, amikor egy-egy nagyobb egységben vásárolt árucikket a vállalkozásnál feldarabolnak, kisebb kiszerelésbe csomagolnak, szeletelnek stb. Ekkor szintén nem minősül a vállalkozás tevékenysége késztermék-előállításnak, hanem a tevékenységgel kapcsolatban felmerült költségekkel, ráfordításokkal a vásárolt készlet bekerülési értékét kell megnövelni.]

1.1.2. Földterület vásárlása lakásértékesítés céljából

Ha a vállalkozás azzal a céllal vásárol földterületet, hogy azon lakásokat építsen, és azokat fogja értékesíteni, akkor a vásárolt földterület beszerzési értékét szintén a készletek között, áruként kell kimutatni. A telek kialakításának esetlegesen felmerülő, a telek értékéhez hozzákapcsolható, önálló eszközként ki nem mutatható (saját vagy idegen vállalkozásban végzett) tételeit a telek (áruként kimutatott) értékének növekedéseként kell elszámolni. A telkek az elkészült felépítménnyel együtt, de önálló eszközként (külön tételben) kerülnek értékesítésre, áru jellegüket nem veszítik el. A lakások értékesítésekor a lakásokhoz tartozó telekhányad előzőek szerint kialakított (könyv szerinti) értékét kell eladott áruk beszerzési értékeként elszámolni.

1.1.3. Földterület vásárlása épület létrehozása és saját hasznosítása céljából

Amennyiben a vállalkozás azért vásárol földterületet, hogy azt saját gazdasági tevékenysége céljaira tartósan hasznosítsa (például gazdasági épületeket építsen fel rajta), a földterület beszerzési értékének elszámolása beruházásként történik. A telek kialakításának esetlegesen felmerülő, a telek értékéhez hozzákapcsolható, önálló eszközként ki nem mutatható tételeit a telek (beruházásként kimutatott) értékének növekedéseként kell elszámolni. A telek aktiválására legkorábban annak birtokbavételekor lehet, legkésőbb a telekkialakítás munkálatainak befejeztekor, illetve az épületberuházás megkezdéséig kell sort keríteni. A telek ingatlanok közötti kimutatása tehát nem a telken felépített, elkészült épület használatbavételekor történik, hiszen a telket már az építkezéshez is használatba kell venni.

Ha a megvásárolt telken a vállalkozás szándékai szerint lebontandó, használatba nem vett épület található (mert például az épület, építmény rendeltetésszerűen nem hasznosítható), akkor az épület, építmény beszerzési, bontási költségeit, ráfordításait, továbbá a vásárolt teleknek építkezésre alkalmassá tétele érdekében végzett munkák költségeit, ráfordításait a telek (a földterület) értékét növelő beszerzési költségként kell elszámolni a telek (a földterület) bontás utáni (az üres telek) piaci értékének megfelelő összegig. A telek piaci értékét meghaladó költségeket, ráfordításokat a megvalósuló beruházás (az épület, az építmény) bekerülési (beszerzési) értékeként kell figyelembe venni. [Ha az épületberuházás a bontás üzleti évében nem kezdődik el, akkor az előbbi, a telek piaci értékét meghaladó összeget a beruházások között kell kimutatni a mérlegben.] Ha a megvásárolt telket annak építkezésre alkalmassá tételét követően értékesítik, akkor a telek piaci értékét meghaladó – épületbeszerzéssel, bontással kapcsolatos – költségeket a tárgyévi eredmény terhére kell elszámolni.

Kapcsolódó jogi szabályozás

2000. évi C. törvény 28. § (2) bekezdés a) pont, 47. § (1) és (5) bekezdés

1.2. A bérbe vett eszközön végzett beruházás

A vállalkozások ingatlanaikat, egyéb tárgyi eszközeiket gyakran bérbeadás útján hasznosítják. A bérbeadó és a bérbevevő közötti szerződés lehetőséget biztosíthat arra, hogy – általában a hosszú távra bérbe adott eszközök esetében – a bérbevevő a bérbe vett ingatlanon, egyéb tárgyi eszközön átalakításokat, bővítéseket, felújításokat végezzen.

A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Számv. tv.) 26. § (1) bekezdése szerint a bérbe vett eszközök a bérbeadó könyvviteli nyilvántartásaiban, 23. § (3) bekezdése szerint a bérbe vett eszközön végzett beruházások, felújítások a bérbevevő könyveiben szerepelnek.

A bérbe vett eszközön végzett beruházásokat, felújításokat azon eszközök között kell kimutatni a bérbevevő számviteli nyilvántartásaiban, amelyek között a bérbe vett eszközöket kimutatnák, ha azok a saját tulajdonukban lennének. Így tehát a Számv. tv. 26. § (2) és (4)–(5) bekezdései szerint a bérbe vett ingatlanokon végzett és aktivált beruházást, felújítást az ingatlanok; a műszaki berendezéseken, gépeken, járműveken végzetteket a műszaki berendezések, gépek, járművek között; az egyéb berendezéseken, felszereléseken, járműveken végzetteket pedig az egyéb berendezések, felszerelések, járművek között kell kimutatni.

A bérleti jogviszony időtartama alatt a bérbe vett tárgyi eszközön a bérbevevő által a bérbeadó beleegyezésével végzett átalakítási és egyéb kapcsolódó munkálatok értékével kapcsolatban a beruházásra, a felújításra és a karbantartásra vonatkozó számviteli szabályok figyelembevételével kell eljárnia a bérbevevőnek, tehát:

– a karbantartásnak minősülő munkálatokkal járó költségeket, ráfordításokat abban az évben kell az eredmény terhére elszámolnia, amelyben azok gazdaságilag felmerültek, míg

– a bérbe vett eszköz bővítését, rendeltetésének megváltoztatását, átalakítását, élettartamának, teljesítőképességének közvetlen növelését eredményező tevékenységek, valamint az azon végzett felújítás költségeit és ráfordításait a bérbe vett eszközökön végzett beruházásokra, felújításokra vonatkozó szabályok szerint kell elszámolnia.

Nem tekintendő bérbe vett eszközön végzett beruházásnak, ha a bérbevevő az általa (vagy megbízásából) elvégzett munkát a bérbeadónak értékesíti, hiszen ekkor azt a bérbeadónak kell a bérbe adott eszköz bruttó értékét növelő tételként elszámolnia.

A bérbeadó a bérbe adott eszköz vonatkozásában a bérleti jogviszony időtartama alatt is köteles a tárgyi eszközökre vonatkozó általános előírásokat alkalmazni (ideértve különösen a terv szerinti és a terven felüli értékcsökkenés elszámolási szabályait). Ha a bérbevevő által végzett átalakítási és egyéb munkálatok során a bérbe vett eszköz egyes részei használhatatlanná, feleslegessé válnak (mert például részleges selejtezés keretében lebontják azokat), a bérbeadónak meg kell határoznia az eszköz ezen részeinek könyv szerinti értékét, majd azt ki kell vezetni terven felüli értékcsökkenés elszámolásával.

A bérbe vett eszközön végzett beruházás, felújítás bérbevevő általi aktiválásakor lényeges kérdés az üzembe helyezett eszköz hasznos élettartama, illetve maradványértéke.

Ha a felek határozott idejű szerződést kötöttek, és abban a bérbevevő által elvégzendő munkálatok ellenértékét a bérbeadó rögzített vagy később meghatározandó áron megtéríti, akkor a bérbe vett eszközön végzett beruházás, felújítás hasznos élettartamát célszerű a bérleti szerződés időtartamával megegyező időtartamban rögzíteni, a maradványértéket pedig a bérbeadó által megtérítendő összeg figyelembevételével meghatározni. A bérbeadó által a bérleti időszak végén megtérített ellenértéket a bérbevevőnél tárgyieszköz-értékesítésként, a bérbeadónál tárgyieszköz-beszerzésként, vagy jellemzőbben a bérbe adott tárgyi eszköz bruttó értékét növelő beruházásként, felújításként kell elszámolni.

Ha a határozott idejű szerződésben a felek rögzítik, hogy a bérbevevő által elvégzendő munkálatok ellenértékét a bérbeadó nem téríti meg (és esetleg a bérbevevőt az eredeti állapot helyreállítására is kötelezik), akkor a bérbe vett eszközön végzett beruházás, felújítás hasznos élettartamát célszerű a bérleti szerződés időtartamával megegyező időtartamban rögzíteni, a maradványértéket pedig nem jelentős, azaz nulla összegben meghatározni. Ekkor a teljes eszközérték terv szerinti értékcsökkenés formájában kerül a bérbevevő költségei közé. Az eredeti állapot helyreállításával kapcsolatosan felmerülő, esetleges költségek a felmerülés üzleti évének költségeiként számolandók el.

Ha a felek határozott idejű bérleti szerződést kötöttek, és a szerződésben nem rendelkeztek a bérbevevő által elvégzendő, beruházásként, felújításként elszámolandó munkálatok – a szerződéses időtartam végén kivezetendő – további sorsáról, akkor a bérbe vett eszközön végzett beruházás, felújítás hasznos élettartamát célszerű a bérleti szerződés időtartamával megegyező időtartamban rögzíteni, nem jelentős (nulla) maradványérték mellett. Amennyiben a bérbevevő mégis meghatározott maradványértéket a hasznos élettartam végére vonatkozóan, és

a)

a bérbeadó a bérleti időszak végén megtéríti maradványértéken vagy valamely más megállapodott értéken az elvégzett munkálatok értékét, akkor azt a bérbevevőnél tárgyieszköz-értékesítésként, a bérbeadónál tárgyieszköz-beszerzésként, vagy jellemzőbben a bérbe adott tárgyi eszköz bruttó értékét növelő beruházásként, felújításként kell elszámolni,

b)

a bérbeadó nem téríti meg az elvégzett munkálatok értékét (és esetleg a bérbevevőt az eredeti állapot helyreállítására is kötelezik), akkor a bérbe vett eszközön végzett beruházás, felújítás maradványértékét térítés nélküli átadás/átvételként kell elszámolni a feleknél. Ha a bérbeadó a térítés nélküli átvétel elszámolásában nem együttműködő, akkor a bérbevevőnek a beruházás, felújítás maradványértékét terven felüli értékcsökkenésként kell elszámolnia.

Amennyiben a bérleti szerződés határozatlan idejű, és a szerződésben nem rendelkeztek a bérbevevő által elvégzendő munkálatok további sorsáról, akkor a bérbevevőnek célszerű az aktivált beruházás, felújítás hasznos élettartamát a bérbe vett eszköz hátralévő élettartamához rögzíteni. A szerződéses viszony megszűnésekor a bérbe vett eszközön végzett beruházás, felújítás nettó értékét a fentiek szerint a bérbevevőnél az értékesítés vagy a térítés nélküli átadás szabályai szerint, vagy pedig terven felüli értékcsökkenésként kell elszámolni.

Kapcsolódó jogi szabályozás

2000. évi C. törvény 23. § (3) bekezdés, 26. § (1)–(2) bekezdés, 26. § (4)–(5) bekezdés

„Lapozz bele!” módban ezek az oldalak nem érhetőek el.

Kérjük, vásárolja meg a teljes elektronikus könyvet weboldalunkon.

This page is not available in preview mode.

Should you wish to access the complete text, please purchase the full version of this e-book at our webpage.